&0Organizace správy daní v ČR a Evropě
&1NÚvod
Tématem mé bakalářské práce je Organizace správy daní v ČR a Evropě. Nejprve se pokusím vymezit některé základní pojmy z oblasti daňové a celní správy, které se celou prací prolínají, poté představím současnou organizační strukturu daňových a celních orgánů České republiky, vysvětlím jejich věcnou a místní příslušnost a již dlouho plánovanou daňovou reformu a důvody k ní vedoucí. V závěru práce přiblížím organizaci daňové správy ve vybraných evropských zemích.
Pro porovnání s Českou republikou jsem si vybral tři země Evropské unie, které jsou velmi rozdílné, ať již co do velikosti a počtu obyvatel, geografického umístění nebo historického vývoje: Švédské království je vyspělá severská země s podobným počtem obyvatel, jako má naše republika (velikostí svého území je však téměř šestinásobná), a která má jedno z nejvyšších daňových zatížení na světě. Kypr je malá ostrovní země ve Středozemním moři s necelými 700 tisíci obyvatel, stejně jako ČR je od roku 2004 novým členem EU a prožívá v poledních letech velký rozvoj svého hospodářství, mj. také díky progresivnímu daňovému systému, který do země láká řadu zahraničních subjektů. Spojené království Velké Británie a Severního Irska je   jednou z hlavních evropských i světových ekonomik a také jednou z nejlidnatějších evropských zemí, v roce 2005 prošla podobnou reformou daňové správy, jaká se nyní chystá i u nás a daňové zatížení občanů Velké Británie je velmi srovnatelné s naší zemí.
Současný systém české daňové a celní správy vznikl na počátku 90. let a od té doby doznal pouze drobných změn, které však byly velmi časté a bohužel tak nepřispívají k právní jistotě českých daňových subjektů ani zahraničních investorů, kteří si vybírají vhodnou zemi v regionu střední Evropy pro místo svého působení, proto je zapotřebí provést reformu současného stavu a celý systém daňové správy stabilizovat a zefektivnit.

&1Základní pojmy
&2Daň
Daň je finanční teorií definována jako povinná, sazbou zákona předem stanovená částka, která nenávratným způsobem odčerpává část nominálního důchodu subjektů, které jsou povinny ji platit ve prospěch veřejných rozpočtů.
Zákon č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků ve svém § 1 vymezuje legislativní zkratku „daň“, a to sice následovně: „Tento zákon upravuje správu  daní, poplatků, odvodů, záloh na tyto příjmy a odvodů za porušení rozpočtové kázně (dále jen „daně“), které jsou příjmem státního rozpočtu, státních finančních aktiv nebo rezervních fondů organizačních složek státu, rozpočtů územních samosprávných celků, nebo státních fondů nebo Národního fondu.“. Zákonodárce tak pod tento pojem zahrnuje podstatně více, než jen „daň z příjmů“, „daň z přidané hodnoty“ a další dávky, které toto slovo přímo obsahují ve svém názvu.
&2Správa daně
Správa daně je činnost orgánů veřejné správy, jejímž předmětem je „daň“ ve smyslu legislativní zkratky uvedené v § 1 odst. 1 zákona o správě daní a poplatků.
„Správou daně se rozumí právo činit opatření potřebná ke správnému a úplnému zjištění, stanovení a splnění daňových povinností, zejména právo vyhledávat daňové subjekty, daně vyměřit, vybrat, vyúčtovat, vymáhat nebo kontrolovat podle tohoto zákona jejich splnění ve stanovené výši a době.“
&2Správce daně

Správce daně je orgán (státní nebo na úrovni územně samosprávných celků), kterému je zákonem svěřeno do kompetence spravovat daň ve smyslu legislativní zkratky uvedené v § 1 odst. 1 zákona o správě daní a poplatků.
Odstavec 3 § 1 zákona o správě daní a poplatků uvádí, že správcem daně jsou územní finanční orgány, další správní a jiné státní orgány České republiky a  orgány územních samosprávných celků. Pod pojem správce daně tak můžeme zařadit:
&OMinisterstvo financí České republiky
&Oúzemní finanční orgány
&Qfinanční ředitelství
&Qfinanční úřady
&Oorgány celní správy
&Qcelní ředitelství
&Qcelní úřady

&Ojiné správní úřady
&Osoudy
&Okraje a krajské úřady
&Oobce a obecní úřady
&2Daňové řízení

Daňové řízení je specifickým řízením při správě daní, jehož účastníky jsou správce daně a daňový subjekt, případně třetí osoby. Pro daňové řízení platí následující zásady:
&Ozásada zákonnosti – jednání  v souladu s právními předpisy, správce daně chrání zájmy státu a při tom dbá na zachování práv a právem chráněných zájmů daňových subjektů
&Ozásada součinnosti – správci daně postupují v daňovém řízení v úzké součinnosti s daňovými subjekty
&Ozásada přiměřenosti – při volbě právních prostředků při vyžadování plnění povinností daňových subjektů se řídí správce daně zásadou přiměřenosti – nejmenší zatěžování daňových subjektů umožňující dosáhnout cíle řízení
&Ozásada volného hodnocení důkazů – správce daně hodnotí důkazy podle své úvahy, jednotlivě a ve vzájemné souvislosti, přitom přihlíží ke všemu, co v daňovém řízení vyšlo najevo
&Ozásada neveřejnosti – daňové řízení je vždy neveřejné

&Ozásada mlčenlivosti – všechny  osoby vyjma daňový subjekt, které byly jakkoliv zúčastněny na daňovém řízení, jsou povinny zachovávat mlčenlivost o všem, co se v řízení či v souvislosti s ním dozvěděly
&Ozásada oficiality – daň. řízení je povinen správce daně i z vlastního podnětu zahájit vždy, jakmile jsou splněny zákonné podmínky pro vznik či existenci daňové pohledávky
&Ozásada skutečného obsahu právního úkonu – správce daně bere vždy v úvahu skutečný obsah právního úkonu, pokud je zastřený stavem formálně právním  a liší se od něho
&Ozásada rovnosti – všechny daňové subjekty mají v daňovém řízení před správcem daně stejná procesní práva a povinnosti
&Ozásada spolupráce – právem i povinností daňových subjektů je úzce spolupracovat se správcem daně při správném stanovení a vybrání daně
&Odalší zásady – daňové řízení se řídí i některými dalšími zásadami, například v § 3 ZSDP je uvedena zásada úředního jazyka (§ 3) – čeština nebo slovenština
&2Clo
Clo je právními předpisy stanovená povinná dávka vybíraná od osob, které dováží, vyváží nebo transportují vybrané zboží přes celní hranici státu nebo skupiny států (celní unie). V současné době plní cla především dvě základní funkce:
&Ofunkce fiskální – příjem veřejných rozpočtů
&Ofunkce obchodně-politická – slouží k prosazování hospodářských zájmů státu nebo skupiny států, které je vybírají
&2Celní unie

V rámci vzájemného obchodu mezi členskými  státy celní unie jsou zrušena cla, členské země k nečlenským zemím vedou společnou obchodní politiku.
&2Celní správa
Celní správa je právními předpisy vymezená soustava orgánů, které mají pověření v oblasti celnictví a plní dva základní úkoly, kterými jsou ochrana a regulace domácího trhu výběrem cla z dováženého zboží a dohledem nad tím, aby toto zboží neohrožovalo životy či zdraví lidí, zvířat či rostlin a nepoškozovalo životní prostředí.
&2Celní řízení
Celní řízení je postup celní správy při rozhodování, zda vybrané zboží propustí do navrženého celního režimu, jestli a v jaké výši jej zatíží clem.

&1Správa daní a cel v České republice
Obrázek č. 1
&2Ministerstvo financí České republiky
Ústředním orgánem státní správy pro oblast  správy daní, poplatků a cel je Ministerstvo financí České republiky (dále jen „ministerstvo“).

Hlavní pravomoci a úkoly ministerstva v oblasti správy daní vymezuje § 11 zákona č. 531/1990 Sb., o územních finančních orgánech, ve znění pozdějších předpisů. Ministerstvo v této oblasti zejména:
&Ozajišťuje tvorbu návrhů zákonů a jiných právních předpisů v oblasti daní (hmotněprávní i procesněprávní úpravu)
&Ozabezpečuje úkoly související se sjednáváním mezinárodních smluv, s rozvojem mezistátních styků a mezinárodní spolupráce pro oblast daní
&Ořídí správu daní a v rozsahu stanoveném zákonem se podílí na jejím výkonu
&Ořídí finanční ředitelství a jejich prostřednictvím finanční úřady
&Opřezkoumává rozhodnutí finančních  ředitelství vydaná ve správních řízeních
&Ov odůvodněných případech provádí úkony, které jinak patří do pravomoci ÚFO, anebo se může na provádění těchto úkonů podílet
&Ov odůvodněných případech může pověřit  jiný než místně příslušný ÚFO správou některých daní, řízením o přestupcích nebo výkonem dalších působností
&Omůže pověřit ÚFO jednáním ve věcech mezinárodní pomoci při správě daní a ve věcech mezinárodní pomoci při vymáhání některých finančních pohledávek
Sekce daní a cel (sekce č. 05) je v současnosti řízena náměstkem ministra financí, panem Mgr. Peterem Chrenko a člení na následující odbory:
&Oodbor Legislativa daní z příjmů
&Oodbor Legislativa nepřímých daní
&Oodbor Daňová a celní politika
&Oodbor Legislativa majetkový daní a poplatků
&Oodbor Účetnictví a audit
&Oskupina Ústřední finanční a daňové ředitelství zahrnující tyto odbory:
&Qodbor Metodika a výkon daní z příjmů
&Qodbor Metodika správy daní
&Qodbor Rozvoje IS daňové správy
&Qodbor Řízení a ekonomika územních finančních orgánů
&Qodbor Metodika a řízení DPH a majetkový daní
&2Ústřední finanční a daňové ředitelství
Ústřední finanční a daňové ředitelství (dále jen „ÚFDŘ“) je integrální součástí ministerstva a je řídícím orgánem správy daní v České republice. ÚFDŘ sídlí v Praze a v jeho čele stojí vrchní ředitel, který je přímo podřízený náměstkovi ministra, v současné době je vrchním ředitelem ÚFDŘ pan Ing. Jan Knížek.

ÚFDŘ tvoří pět výše uvedených odborů, které se dále člení na jednotlivá oddělení a referáty, společně zabezpečující níže vymezené úkoly.

Obrázek č. 2
&3Odbor Metodika správy daní
Odbor Metodika správy daní je zodpovědný za metodické řízení správy daní a poplatků, vyhledávání, daňové kontroly, vymáhání některých finančních pohledávek, správu dotací, odvodů za porušení rozpočtové kázně. V rámci své působnosti zpracovává a eviduje metodické pokyny, daňové tiskopisy, dotazy veřejnosti, ÚFO a dalších institucí a spolupracuje na vývoji a používání informačních systémů. V rámci své činnosti vydává rozhodnutí v daňovém řízení a spolupracuje s orgány činnými v trestním řízení.
&3Odbor Metodika a výkon daní z příjmů
Odbor Metodika a výkon daní z příjmů je zodpovědný za metodické řízení a výkon správy daní z příjmů. V rámci své působnosti zejména tvoří metodické pokyny, pomůcky a sdělení, vyřizuje dotazy ÚFO ke způsobu aplikace právních předpisů, podílí se na přípravě a zpracování návrhů zákonů a dalších předpisů v oblasti daně z příjmů a na tvorbě obecných výkladových stanovisek, vyřizuje opravné prostředky podané proti rozhodnutím ÚFO v oblasti své působnosti, zajišťuje lektorskou činnost, provádí dohlídkovou činnost na úroveň výkonu daňové správy v soustavě ÚFO a tvoří daňové tiskopisy a šablony.
&3Odbor Metodika a výkon DPH a majetkových daní
 Odbor Metodika a výkon DPH a majetkových daní je zodpovědný za metodické řízení a výkon správy DPH a majetkových daní. V rámci své působnosti zejména tvoří metodické pokyny, pomůcky a sdělení, vyřizuje dotazy ÚFO ke způsobu aplikace právních předpisů, podílí se na přípravě a zpracování návrhů zákonů a dalších předpisů a na vzdělávání zaměstnanců ÚFO, komunikuje a spolupracuje se zahraničními daňovými správami a institucemi a provádí dohlídkovou činnost..

&3Odbor Řízení a ekonomika územních finančních orgánů
Odbor Řízení a ekonomika územních finančních orgánů je zodpovědný zejména za vnitřní organizaci a řízení ÚFO, zajišťuje koncepci, koordinaci a metodické řízení v oblasti lidských zdrojů, systemizace, platové politiky a vnitřní organizační struktury ÚFO, zajišťuje činnosti spojené se jmenováním, odvoláváním a platovými záležitostmi ředitelů FŘ, rozvíjí informační systém pro řízení lidských zdrojů na ÚFO a zajišťuje správu intranetových a internetových stránek a prezentaci daňové správy.
&3Odbor Rozvoj IS daňové správy
Odbor Rozvoj IS daňové správy je zodpovědný zejména za budování, rozvoj a používání informačních technologií a informačních systémů daňové správy, komplexně testuje a zavádí do provozu informační systémy využívané daňovou správou a ÚFO, odstraňuje chyby v těchto systémech a školí pracovníky ÚFO v jejich používání.
&2Územní finanční orgány
Soustavu územních finančních orgánů (dále jen „ÚFO“) v České republice tvoří v současné době 8 finančních ředitelství a 199 finančních úřadů.
ÚFO jsou správní úřady, které vykonávají činnosti dle § 1 zákona č. 531/1990 Sb., o územních finančních orgánech, ve znění pozdějších předpisů, zejména:
&Ovykonávají správu daní podle zákona č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků
&Ovykonávají finanční kontrolu dle zákona č. 320/2001 Sb., o finanční kontrole ve veřejné správě

&Oprovádějí řízení o přestupcích v oboru své působnosti

&Ovykonávají kontrolu dodržování povinností stanovených zákonem o účetnictví a ukládají účetním jednotkám pokuty a povinnost odstranit protiprávní stav
&Ovykonávají cenovou kontrolu a ukládají pokuty
&Oz pověření ministerstva poskytují mezinárodní pomoc při správě daní a při vymáhání některých finančních pohledávek
&Opřevádějí výnosy daní, které vybírají a vymáhají, a které nejsou příjmem státního rozpočtu
&Ovykonávají dozor nad loteriemi a jinými podobnými hrami a další činnosti
&3Organizační struktura územních finančních orgánů
Na následujícím obrázku je znázorněna organizační struktura ÚFO, která je tvořena osmi finančními ředitelstvími a k nim patřícím finančním úřadům, pod jednotlivá finanční ředitelství spadá následující počet finančních úřadů:
&QFŘ pro hlavní město Prahu – 12 FÚ
&QFŘ v Praze (pro střední Čechy) – 25 FÚ
&QFŘ v Českých Budějovicích (pro jižní Čechy) – 17 FÚ
&QFŘ v Plzni (pro západní Čechy) – 21 FÚ
&QFŘ v Ústí nad Labem (pro severní Čechy) – 25 FÚ
&QFŘ v Hradci Králové (pro východní Čechy) – 25 FÚ
&QFŘ v Brně (pro jižní Moravu) – 46 FÚ
&QFŘ v Ostravě (pro severní Moravu) – 28 FÚ
Obrázek č. 3

&4Věcná příslušnost územních finančních orgánů
Věcná příslušnost vymezuje okruh působnosti daného ÚFO.
Finanční úřady vykonávají působnost dle § 6 zákona č. 531/1990 Sb., o územních finančních orgánech, přičemž jsou rozděleny přílohami č. 1 a 2 tohoto zákona do dvou skupin, jejichž působnost je vymezena jednotlivými písmeny v odstavci č. 1 § 1 t. z.
Působnost finančních ředitelství je uvedena v § 9 téhož zákona.
&4Místní příslušnost územních finančních orgánů
Není-li staveno jinak, řídí se místní příslušnost ÚFO:
&Qu právnické osoby místem jejího sídla na území ČR
&Qu fyzické osoby místem jejího trvalého pobytu
&Qmístem pobytu cizince na území ČR; nemá-li místo trvalého pobytu, je místně příslušný ÚFO, v jehož obvodu se osoba převážně zdržuje; nelze-li zjistit místo trvalého pobytu, určí se místní příslušnost dle posledního známého místa pobytu osoby na území ČR
Obrázek č. 4
Místní příslušnost finančních úřadů je stanovena v příloze č. 1 zákona č. 531/1990 Sb., o ÚFO, výčtem správních obvodů obcí s rozšířenou působností, resp. správních obvodů obcí s pověřeným obecním úřadem. Konkrétní vymezení těchto správních obvodů ve zvláštních předpisech stavuje zákon č. 314/2002 Sb., o stanovení obcí s pověřeným obecním úřadem a stanovení obcí s rozšířenou působností a vyhláška č. 388/2002 Sb., o stanovení správních obvodů obcí s pověřeným obecním úřadem a správních obvodů obcí s rozšířenou působností.

Místní příslušnost finančních ředitelství je stanovena v příloze č. 3 zákona č. 531/1990 Sb., o ÚFO, výčtem podřízených finančních úřadů. Toto rozdělení dobře ilustruje následující obrázek.
&3Finanční ředitelství
Finanční ředitelství jsou zřízena zákonem č. 531/1990 Sb., o ÚFO. V současné době je v České republice zřízeno osm finančních ředitelství, které dohromady řídí 199 finanční úřadů, ve svých územních obvodech, které jsou stanoveny v příloze č. 3 tohoto zákona a jejichž území je dobře patrné z výše umístěného obrázku.
Finanční ředitelství jsou rozpočtovými organizacemi, které zajišťují věcné a osobní potřeby finančních úřadů, které spadají do jejich obvodu. V čele každého finančního ředitelství stojí ředitel, kterého jmenuje ministr financí České republiky.
Každé finanční ředitelství především:
&Ořídí finanční úřady
&Ovykonává správu daní v rozsahu stanoveném právními předpisy
&Opřezkoumává rozhodnutí finančních úřadů vydaná ve správním řízení
&Oprovádí revize
&Oprovádí cenovou kontrolu podle zvláštního právního předpisu
&Oprovádí řízení o přestupcích v oboru své působnosti
&Orozhoduje o pravosti a výši pohledávky na daních, odvodech a dalších jimi spravovaných příjmech v konkurzním řízení
&Oprovádí některé úkony, které jinak patří do pravomoci jím řízených finančních úřadů, anebo se může na provádění těchto úkonů podílet
&Ozpracovává údaje získané při výkonu působnosti ÚFO ve svém obvodu
&4Struktura finančního ředitelství
Každé finanční ředitelství se člení na odbory a oddělení, případně také na referáty, například členění FŘ v Brně vypadá následovně:
&Osekretariát
&Ooddělení interního auditu
&Oodbor daní a dotací
&Qoddělení daně z příjmů fyzických osob a daně silniční,
&Qoddělení daně z příjmů právnických osob,
&Qoddělení nepřímých daní,
&Qoddělení majetkových daní a ostatních agend,
&Qoddělení metodiky správy daní,
&Qoddělení dotací
&Ooddělení vyhledávací
&Ooddělení automatizace a informatiky
&Ooddělení finanční kontroly
&Ooddělení cenové kontroly
&Ooddělení personální
&Ooddělení vnitřní správy
&Ooddělení inspekce
&3Finanční úřady
Finanční úřady jsou ÚFO prvního stupně, které jsou zřízeny na základě zákona č. 531/1990 Sb., o ÚFO. Jejich počet se v posledních letech snižuje a v současnosti jich celkem na území ČR působí 199, přičemž jejich územní působnost odpovídá správním obvodům obcí s rozšířenou působností (příp. obcí s pověřeným úřadem). Za činnost každého finančního úřadu odpovídá jeho ředitel.
Finanční úřady zabezpečují především tyto činnosti:
&Ospráva daní, odvodů a záloh na tyto příjmy, včetně jejich příslušenství, a správních poplatků jimi vyměřovaných a vybíraných
&Ořízení o přestupcích v oboru své působnosti
&Oukládání pokut účetním jednotkám dle zvláštního právního předpisu
&Orozhodování o pravosti a výši pohledávek na daních, odvodech a dalších spravovaných příjmech v konkurzním řízení
Vybrané finanční úřady, které jsou uvedeny v příloze č. 2 zákona č. 531/1990 Sb., o ÚFO, vykonávají některé další činnosti, například:
&Ospráva dotací
&Oprovádění kontroly výkonu správy poplatků, které jsou příjmem státního rozpočtu, jsou-li k jejich správě věcně příslušné jiné orgány
&Oprovádění výběru a vymáhání  odvodů, poplatků, úhrad, úplat, pokut a penále, včetně nákladů řízení, které jsou uloženy jinými orgány státní správy a které jsou příjmem státního rozpočtu ČR, rozpočtů obcí a krajů, rozpočtů okresních úřadů a státních fondů ČR, s výjimkou pokut ukládaných obcemi a okresními úřady
&4Pracoviště finančních úřadů

Pracoviště finančních úřadů mají postavení vnitřních organizačních jednotek finančních úřadů, jsou povinny zabezpečovat činnost podatelny správce daně a mají možnost poskytovat některé další služby daňovým subjektům (vydávání daňových tiskopisů, poskytování informací a jiné).
Na základě zákona o ÚFO, vydalo Ministerstvo financí vyhlášku č. 541/2006 Sb., kterou se zřizují s účinností od 1. ledna 2007 tato pracoviště finančních úřadů:
&OFinanční úřad v Kolíně - pracoviště Pečky
&OFinanční úřad v Kutné Hoře - pracoviště Uhlířské Janovice
&OFinanční úřad v Mladé Boleslavi - pracoviště Benátky nad Jizerou
&OFinanční úřad v Příbrami - pracoviště Březnice
&OFinanční úřad v Brandýse nad Labem-Staré Boleslavi - pracoviště Praha - východ
&OFinanční úřad v Domažlicích - pracoviště Kdyně
&OFinanční úřad v Karlových Varech - pracoviště Toužim
&OFinanční úřad v Kralovicích - pracoviště Manětín
&OFinančního úřadu v Sokolově - pracoviště Chodov
&OFinanční úřad v Tachově - pracoviště Bor
&OFinanční úřad v České Lípě - pracoviště Doksy
&OFinanční úřad v České  Lípě - pracoviště Mimoň
&OFinanční úřad v Hradci Králové - pracoviště Chlumec nad Cidlinou
&OFinanční úřad v Chrudimi - pracoviště Heřmanův Městec
&OFinančního úřadu v Boskovicích - pracoviště Letovice
&OFinanční úřad v Jihlavě - pracoviště Polná
&OFinanční úřad v Jihlavě - pracoviště Třešť
&OFinančního úřadu v Pelhřimově - pracoviště Kamenice nad Lipou
&OFinanční úřad v Moravských Budějovicích - pracoviště Jemnice
&OFinanční úřad v Uherském Brodě - pracoviště Bojkovice
&OFinanční úřad ve Znojmě - pracoviště Hrušovany nad Jevišovkou
&OFinanční úřad v Prostějově - pracoviště Němčice nad Hanou
&OFinančního úřadu v Přerově - pracoviště Kojetín
&2Celní správa
Celní správa v České republice je tvořena Generálním ředitelstvím cel s celostátní působností, osmi celními ředitelství a 54 jim podřízenými celními úřady, které mají vymezenu územní působnost.
Celní správa je bezpečnostní sbor úzce napojený na systém celního dohledu nad zbožím v rámci celního území Evropské unie. Orgány celní správy mají postavení policejního orgánu, tedy orgánu činného v trestním řízení ve věcech cel, daní, podloudnictví s omamnými látkami, dále v oblasti porušování předpisů o nakládání s kontrolovaným zbožím a technologiemi, zahraničního obchodu s vojenským materiálem, rovněž neoprávněného nakládání s nebezpečnými odpady, zakázanými bojovými prostředky a radioaktivním materiálem, s chráněnými a volně žijícími živočichy a planě rostoucími rostlinami, a v neposlední řadě porušování autorského práva, průmyslových práv a práv k ochranné známce.
Celní správa je výhradním správcem spotřebních daní, ať již jde o jejich dovoz a vývoz či tuzemskou výrobu a spotřebu. Dále má celní správa za úkol například zajišťovat kontrolní vážení nákladních vozidel, kontrolu podmínek přepravy nebezpečných nákladů, vojenského materiálu a odpadů, dodržování povinných přestávek řidičů, kontrolu nelegálního zaměstnávání cizinců a další.
Základním právním předpisem, který upravuje činnost Celní správy ČR, který nabyl účinnosti dnem vstupu smlouvy o přistoupení ČR k Evropské unii v platnost, neboť tento vstup přinesl naprosto zásadní změny do fungování naší celní správy.

&3Organizační struktura celní správy
Obrázek č. 5
Na obrázku výše je znázorněna organizační struktura celní správy, která je tvořena osmi celními ředitelstvími a k nim patřícím 54 celním úřadům. Pod jednotlivá celní ředitelství spadá následující počet celních úřadů:
&OCelní ředitelství Brno – 7 celních úřadů
&OCelní ředitelství České Budějovice – 5 celních úřadů
&OCelní ředitelství Hradec Králové – 6 celních úřadů
&OCelní ředitelství Olomouc – 7 celních  úřadů
&OCelní ředitelství Ostrava – 6 celních úřadů
&OCelní ředitelství Plzeň – 6 celních úřadů
&OCelní ředitelství Praha – 11 celních úřadů
&OCelní ředitelství Ústí nad Labem – 6 celních úřadů
&4Věcná působnosti celní správy
Věcná působnost cení správy, neboli úkoly, které má zabezpečovat celní správa jsou stanoveny v zákoně o celní správě, konkrétně:
&Qv § 3 odst. 4 až 6 pro Generální ředitelství cel
&Qv § 4 odst. 4 až 8 pro celní ředitelství
&Qv § 5 odst. 3 a 4 pro celní úřady
&4Místní působnost celní správy
Místní působnost celní správy je upravena v § 1 zákona o celní správě ČR:
&OGenerální ředitelství cel má celostátní územní působnost
&Oúzemní působnost celních ředitelství je vymezena v příloze č. 1 tohoto zákona
&Oúzemní působnost celních úřadů je vymezena v přílohách 2 a 3 tohoto zákona
&3Generální ředitelství cel
Generální ředitelství cel (dále jen „GŘC“) je ústřední orgán celní správy ČR, který je přímo podřízený ministerstvu financí. GŘC sídlí v Praze a jeho současným generálním ředitelem je pan JUDr. Ing. Pavel Novotný.
Činnost GŘC je podrobně vymezena v § 3 odst. 4 až 6 zákona o celní správě ČR, zejména se jedná o následující:
&Ořídí celní ředitelství a metodicky řídí i celní úřady ve vybraných oblastech
&Opodílí se na přípravě návrhů právních předpisů v oblasti celnictví
&Orozhoduje o zřízení svobodného pásma  nebo svobodného skladu
&Ovede centrální evidenci o kontrolovaném zboží
&Održí, skladuje a používá nebezpečné látky a věci pro potřeby výuky, výcviku, zkoušek a expertizní činnosti (výbušniny, omamné a psychotropní látky, jedy, padělky peněz, cenných papírů a další)
&Ozajišťuje speciální vzdělávání v oblasti celnictví pro potřeby celních orgánů
&Oplní funkci národní koordinační jednotky pro vzájemnou pomoc a spolupráci se státními orgány jiných států a mezinárodními organizacemi v celních věcech
&Oprovádí kriminalisticko-technické zkoumání, kriminalistické analýzy a rozbory pro potřeby celní správy
Organizační struktura GŘC je umístěna v Příloze č. 1 – Generální ředitelství cel, základními organizačními jednotkami GŘC jsou odbory, kterých je celkem 13:
&Qodbor Podpory řízení (odbor č. 10)
&Qodbor Právní (odbor č. 30)
&Qodbor Personální, vzdělávací a zdravotní péče (odbor č. 40)
&Qodbor Mezinárodní a vztahů k veřejnosti (odbor č. 20)
&Qodbor Finanční (odbor č. 11)
&Qodbor Informatiky (odbor č. 12)
&Qodbor Hospodářské správy (odbor č. 13)
&Qodbor Celní (odbor č. 21)
&Qodbor Spotřebních daní (odbor č. 23)
&Qodbor Správy celních a daňových příjmů (odbor č. 24)
&Qodbor Pátrání (odbor č. 31)
&Qodbor Podpory pátrání a dohledu (odbor č. 32)
&Qodbor Dohledu (odbor č. 33)

&3Celní ředitelství
Na území ČR působí osm celních ředitelství,  která jsou řízena řediteli celních ředitelství. Ředitele, kterým může být pouze celník, ustanovuje a řídí generální ředitel. Ve věcech hospodaření s peněžními prostředky a majetkem státu má každé celní ředitelství postavení vnitřní organizační jednotky GŘC.
Organizační strukturu celních ředitelství tvoří tyto tři odbory:
&Qodbor Podpory řízení (odbor č. 01)
&Qodbor Cel a daní (odbor č. 02)
&Qodbor Pátrání a dohledu (odbor č. 03)
Odbory celních ředitelství se dále člení na oddělení, jejichž strukturu nalezneme v následující struktuře.
Obrázek č. 6
Činnost celních ředitelství je podrobně vymezena v § 4 odst. 4 až 8 zákona o celní správě ČR, zejména se jedná o následující:
&Ocelní ředitelství řídí celní úřady ve svém územním obvodu (s výjimkou případů, kdy jsou celní úřady řízeny přímo GŘC)
&Oje-li to rychlejší, hospodárnější a efektivnější z hlediska správního řízení pověřuje jiné než místně příslušné celní úřady k provedení určitého úkonu, anebo může tyto úkoly plnit samo celní ředitelství
&Okoordinuje provádění kontrolních a asistenčních činností
&Ozabezpečuje laboratorní zkoumání a analýzu vzorků zboží
&Ovede evidence, statistiky a spravuje informační systémy celní správy
&Ospolupracuje s celními orgány jiných států v oblasti celnictví
&Ovydává na základě žádosti závazné informace o původu zboží
&Oprovádí následnou kontrolu po propuštění zboží a analýzy rizik
&Ospravuje cla a daně v rozsahu a způsobem  stanoveným právními předpisy
&Opátrá po zboží uniklém nebo odňatém dohledu celních orgánů
&Oprovádí kriminalisticko-technické zkoumání, kriminalistické analýzy a rozbory pro potřeby celních orgánů,
&Ocelní ředitelství Praha vydává závazné informace o sazebním zařazení zboží a tyto závazné informace zrušuje, pokud byly vydány na základě nepravdivých, nepřesných nebo neúplných údajů
&Ocelní ředitelství České Budějovice vydává, pozastavuje a zrušuje osvědčení oprávněného hospodářského subjektu a kontroluje, zda splňuje tyto podmínky
Územní působnost celních ředitelství je stanovena v příloze č. 1 zákona o celní správě, a to sice vymezením celních úřadů, které pod celní ředitelství spadají:
&OCŘ Brno – územní obvod je tvořen územními obvody celních úřadů: Brno, Břeclav, Hodonín, Jihlava, Vyškov, Znojmo, Žďár nad Sázavou
&OCŘ České Budějovice – územní obvod je tvořen územními obvody celních úřadů: České Budějovice, Český Krumlov, Jindřichův Hradec, Strakonice, Tábor
&OCŘ Hradec Králové – územní obvod je  tvořen územními obvody celních úřadů: Hradec Králové, Náchod, Pardubice, Svitavy, Trutnov, Ústí nad Orlicí
&OCŘ Olomouc – územní obvod je tvořen územními obvody celních úřadů: Olomouc, Prostějov, Přerov, Šumperk, Uherské Hradiště, Valašské Meziříčí, Zlín
&OCŘ Ostrava – územní obvod je tvořen územními obvody celních úřadů: Frýdek - Místek, Karviná, Krnov, Mošnov, Opava, Ostrava
&OCŘ Plzeň – územní obvod je tvořen územními obvody celních úřadů: Domažlice, Cheb, Karlovy Vary, Klatovy, Plzeň, Tachov
&OCŘ Praha – územní obvod je tvořen územními obvody celních úřadů: Benešov, Kladno, Kolín, Mělník, Mladá Boleslav, Praha 1, Praha 2, Praha Dl, Praha D5, Praha D8, Praha Ruzyně
&OCŘ Ústí nad Labem – územní obvod je tvořen územními obvody celních úřadů: Česká Lípa, Děčín, Chomutov, Liberec, Most, Ústí nad Labem
&3Celní úřady
V souvislosti se vstupem ČR do Evropské  unie bylo zapotřebí provést zásadní změny v organizaci Celní správy. Zákonem č. 185/2004 Sb., o Celní správě ČR, byly zrušeny do té doby existující celní úřady (jejich seznam se nachází v příloze č. 4 zákona) a byly nahrazeny nástupnickými celními úřady, jejichž územní působnost je stanovena v přílohách č. 2 a 3 tohoto zákona.

Celní úřad je řízen ředitelem, který musí být celníkem. Ředitele celního úřadu řídí ředitel příslušného celního ředitelství a v případech celostátního nebo mezinárodního významu jej  řídí  generální ředitel. Stejně jako v případě celního ředitelství, má i ředitel celního úřadu svého zástupce, který musí být rovněž celníkem.
Organizační strukturu celních úřadů tvoří rovněž odbory a oddělení, odbory jsou:
&Qodbor Cel a daní (odbor č. 02)
&Qodbor Dohledu a kontroly (odbor č. 03)
&4NStrukturu celního úřadu
Obrázek č. 7
Činnost celních úřadů je podrobně vymezena v § 5 odst. 3 a 4 zákona o celní správě ČR, zejména se jedná o následující:
&Ocelní úřad provádí kontrolu a dohled

&Orozhoduje o přidělení celně schváleného určení
&Orozhoduje o zničení nebo znehodnocení zboží, které by mohlo ohrozit život nebo zdraví osob, anebo znehodnotit nebo zničit jiné zboží
&Ovyměřuje a vybírá skladné
&Ospravuje cla a daně v rozsahu a způsobem stanoveným právními předpisy
&Orozhoduje o opravách celního prohlášení, zrušení platnosti celního prohlášení a o změnách nebo zrušení rozhodnutí, která vydal
&Orozhoduje o udělení, změnách a odnětí povolení provozovat celní sklad
&Orozhoduje o určení celní hodnoty
&Ovydává osvědčení o původu zboží a ověřuje původ zboží
&Ovymáhá pokuty, které uložil, a předepsané náklady řízení, které nebyly zaplaceny
&Oprovádí následné kontroly po propuštění zboží
&Ozajišťuje prodej uskladněného, zajištěného, propadlého a zabraného zboží
&Opátrá po zboží uniklém nebo odňatém dohledu celních orgánů
&Ozabezpečuje sběr údajů a informací o obchodu uvnitř Společenství
&Okontroluje největší povolenou hmotnost silničního vozidla, hmotnost na nápravu a skupinu náprav, další hmotnostní poměry vozidla a největší povolené rozměry
&Ospolupracuje s celními orgány jiných států v oblasti celnictví

&2Správní orgány, soudy
Legislativní zkratku „daň“ podle § 1 odst. 1 zákona č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, by bylo možné vztáhnout i na jiné správce daní, ale jejich bližší rozebírání by již bylo značně nad rámec této bakalářské práce.
&1Reforma české daňové a celní správy
Současný systém daňové a celní správy v České republice vznikl na začátku 90. let minulého století a pouze s drobnými změnami vydržel až do současnosti, přičemž ty nejzásadnější změny zaznamenal v souvislosti s přípravami na vstup a vstupem ČR do Evropské unie.
Oblast daní je velmi dynamická a rychle se mění, avšak žádná z politických stran v minulých letech neměla natolik silnou pozici, aby se mohla v rámci jednoho volebního období pustit do skutečně radikální reformy veřejných financí, kterou naše země potřebuje, aby se odbourala přebytečná byrokracie, snížily se náklady na zbytečně komplikovanou strukturu územních orgánů a docílilo se lepšího systému výběru daní.
Téma daní, daňových reforem a modernizací je jedním z velmi frekventovaných témat v souvislosti s volbami, kterých se naše země dočká již za několik měsíců  letos na podzim, bude proto zajímavé sledovat, jaký důraz dají politické strany právě na daňovou tématiku. Lze předpokládat, že daně a současná celosvětová hospodářská krize budou jedněmi z hlavních bodů diskusí a slibů politiků. Doufejme tedy, že ať ve volbách do Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR zvítězí kterákoli strana, bude se snažit zefektivnit a zlepšit současný systém fungování české daňové a celní správy a snad se jí konečně podaří dotáhnout reformu do úspěšného  konce.
Během posledních deseti let bylo předloženo několik koncepcí reformy daňového systému České republiky, poslední z nich, označovanou „Daně 2010“ nyní  rozeberu podrobněji, především z hlediska tématu mé práce, tj. reformy daňové správy.
&2Daně 2010
V dubnu 2008 předložilo ministerstvo financí k veřejné diskusi rozsáhlý materiál věnovaný reformě daňového systému ČR, který obsahuje teze reformy daňového systému, který měl začít platit od ledna roku 2010, a měl by ovlivnit hmotněprávní, procesněprávní i institucionální oblast českého daňového systému, přičemž hlavními cíly plánované reformy je snížení administrativní zátěže poplatníků a státní správy, omezení daňových úniků (sjednocením vyhledávací a pátrací činnosti) a modernizace organizace ve vztahu k poskytování služeb veřejnosti.
&4NHmotněprávní úprava, odpověď na otázku „Co se platí?“
Tato reforma nemá ambice změnit celý daňový systém, neboť nepřímé daně jsou harmonizovány právem EU a v podstatě již ani nespadají do kompetence jednotlivých členských států, základním nástrojem české daňové politiky tak jsou daně z příjmů a majetkové daně. Reforma má nahradit stávající zákon o daních z příjmů novým zákonem, zrušit daň dědickou a darovací a nahradit ji daní z příjmů.
&4NProcesněprávní úprava,  odpověď na otázku „Jak se platí?“
Současný zákon o správě daní a poplatků byl již více než padesátkrát novelizován, řada jeho ustanovení je poplatná době svého vniku a již zdaleka neodpovídá požadavkům moderního daňového procesu a dobré správy; na mnoha místech je navíc text zákona nepoužitelný bez znalosti příslušné (poměrně rozsáhlé) judikatury a stává se tak pro laiky velmi nepřehledným a špatně použitelným. Z tohoto důvodu přichází daňová reformy s novým Daňovým řádem, který má přinést především tyto změny:
&Ojednoznačná terminologie pro celou oblast daňového práva
&Opřehlednější uspořádání textu zákona – logičtější strukturování textu, lepší členění do paragrafů a odstavců, což zvýší komfort pro uživatele
&Ovytvoření jednotného procesu pro výběr všech příjmů veřejných rozpočtů (daně, cla, sociálního a zdravotního pojištění, příjmy obcí atd.)
&4NInstitucionální úprava, odpověď na otázku „Komu se platí?“
Daňový subjekt se v současné době setkává se čtyřmi soustavami správních orgánů, kterým platí daně, cla, sociální a zdravotní pojištění. Díky tomuto značně byrokratickému systému musí podávat čtyři různá přiznání, ze čtyř různých míst k němu může přijít kontrola, vynakládá zbytečně více času a peněz na komunikaci a administrativu se čtyřmi různými institucemi.
Na druhé straně musí stát  platit úředníky čtyř různých institucí, zabezpečovat pro ně budovy a další prostředky pro jejich práci, tyto instituce mezi sebou musejí složitě komunikovat a zbytečně často tak může docházet i k různým chybám.
Hlavním bodem reformy v tomto ohledu je proto jednotné inkasní místo, které má za úkol platby od poplatníků do veřejných rozpočtů soustředit na jednom místě.
Tohoto cílového stavu bude dosaženo ve dvou krocích:
&Ov prvním kroku dojde ke sloučení stávající územní finanční orgány a orgánů celní správy ČR do jednotné Finanční a celní správy ČR
&Ov dalším kroku bude tato soustava orgánů pověřena také výběrem sociálního a zdravotního pojištění
Všechny platby budou realizovány na základě jednotného procesního předpisu, kterým se stane nový daňový řád. Tato reforma přináší také jednotný základ daně z příjmů a obou druhů pojistného a uvažuje se také o nahrazení samostatného sociálního pojištění zvýšenou sazbou daně z příjmů.
Snižování nákladů na samotnou daňovou správu a zvyšování její efektivity by mělo zajistit snížení stávajícího počtu 199 pouze na 93 finančních úřadů, které budou umístěny v bývalých okresních městech a na místech zrušených finančních úřadů budou nadále fungovat jejich pobočky zajišťující pouze vybrané úkoly – zvýší se tak koncentrace činností jako je kontrola a vymáhání, čímž  dojde k úspoře nákladů a zlepšení práce daňové správy.
Záměr vytvořit jednotné inkasní místo ve dvou krocích byl schválen vládou již v roce 2007 a mělo by se tak stát do roku 2014, přičemž první krok, tj. sloučení současné daňové a celní správy by mělo dojít k 1. lednu 2010, avšak vzhledem k současné politické situaci se očekává spíše jeho posun na 1. ledna 2011.
&2Finanční a celní správa České republiky
Plánované sloučení daňové a celní správy ČR by mělo vést k založení Finanční a celní správy ČR (dále jen „FCS“), coby soustavy správních orgánů, která bude podřízena Ministerstvu financí.
&3Organizační struktura Finanční a celní správy
Strukturu FCS bude tvořit:
&OGenerální finanční a  celní ředitelství (GFCŘ)
&Oúzemní finanční orgány (ÚFO):
&Qfinanční ředitelství (FŘ)
&Qfinanční úřady (FÚ)
&OSpecializovaný finanční úřad (SFÚ)
&Ocelní stráž (CS):
&QŘeditelství CS
&Qinspektoráty CS
Obrázek č. 8

&4Generální finanční a celní ředitelství
GFCŘ bude správním úřadem s celostátní působností podřízeným přímo ministerstvu a zajišťujícím jednotné řízení FCS a další úkoly stanovené právními předpisy, vznikne ze současného Ústředního finančního a daňového ředitelství a Generálního ředitelství cel ČR. GFCŘ bude sídlit v Praze a řídit jej bude generální ředitel, jmenovaný vládou na návrh ministra financí. GFCŘ bude organizační složkou státu a samostatně hospodařící účetní jednotkou.
&4Finanční ředitelství a finanční úřady
FŘ a FÚ budou (stejně jako nadále) správními úřady s regionální působností zabezpečující výkon správy daní a další úkoly stanovené právními předpisy.
FŘ a FÚ budou organizačními složkami státu, avšak nebudou účetními jednotkami, a tedy nebudou hospodařit s majetkem státu – budou mít postavení vnitřních organizačních jednotek GFCŘ.
Jak již bylo uvedeno výše, výrazně se zredukuje počet FÚ, a to na počet 93 (v bývalých okresních městech po jednom, v Praze 12, v Brně 4 a v Ostravě 3), zbývajících 107 FÚ se stane pobočkami místně příslušných FÚ. Počet finančních ředitelství zůstane zachován na současném počtu osmi. Uvažovalo se o rozšíření FŘ na 14 (dle současného krajského uspořádání naší republiky), ale to by znamenalo zbytečně navýšení nákladů.
&4Specializovaný finanční úřad
Specializovaný finanční úřad bude mít na starosti velké a specifické (například finanční instituce) daňové subjekty. Daňové příjmy z těchto velkých subjektů tvoří ve vyspělých zemích až 50 % celkových fiskálních příjmů a k jejich kontrole je zapotřebí vysoce kvalifikovaných týmů pracovníků, díky kterým je výrazně jednodušší komunikace mezi takovýmito subjekty a správcem daně a nedochází ke zdržování z důvodů neznalosti či nedostatečné kvalifikace pracovníků správce daně.
&4Ředitelství celní stráže a inspektoráty celní stráže
Ředitelství CS bude správním úřadem s celostátní působností podřízeným GFCŘ, bude sídlit v Praze, bude zabezpečovat právními předpisy stanovené úkoly.
Inspektoráty CS budou správními úřady s regionální působností zabezpečující výkon kompetencí stanovených právními předpisy. Inspektorátů bude zřízeno celkem devět a v obvodech některých z nich budou zřízeny také jejich místní pobočky zajišťující některé jednodušší úkoly (například na letištích v Brně a Ostravě).
Ředitelství i inspektoráty CS budou organizačními složkami státu, avšak nebudou účetními jednotkami – budou mít postavení vnitřních organizačních jednotek GFCŘ.
&3Věcná působnost Finanční a celní správy ČR
Základní návrh rozdělení kompetencí mezi ÚFO (FŘ a FÚ) a bezpečnostní sbor celní správy (tj. Ředitelství CS a inspektoráty CS) vychází ze zásady, že ÚFO budou vykonávat kompetence, které ze své podstaty nemusí být vykonávány bezpečnostním sborem a CS bude vykonávat pouze ty, které je efektivnější vykonávat příslušníky bezpečnostního sboru.
Dělená správa cel bude znamenat to, že ÚFO budou provádět zejména výběr a vymáhání cel (fiskální část), zatímco orgány CS budou vykonávat zejména vyměřování cel, celní kontrolu a dohled ve smyslu celního kodexu Společenství.
&2Finanční správa ČR – alternativní návrh
Existuje také alternativní návrh institucionální části daňové reformy, který by sloučil „civilní“ ÚFO a bezpečnostní sbor CS do jedné plně integrované soustavy, coby vyšší stupeň sloučení daňové a celní správy. Podle této varianty by soustava správních úřadů, tzv. Finanční správa České republiky, vypadala následovně:

Obrázek č. 9
&1Organizace správy daní v zahraničí
Pro porovnání s českou daňovou a celní správou jsem zvolil tři země, které jsou dosti rozdílné co do velikosti, což nejlépe ilustruje následující tabulka, ve které je uveden počet obyvatel každé země, počet pracovníků v daňové správě a také orientační přepočet, kolik obyvatel (včetně ekonomicky neaktivních) připadá na jednoho pracovníka daňové správy dané země.
Země; Počet obyvatel; Počet pracovníků daňové správy; Obyvatel na 1 pracovníka DS
ČR; 10.467.542; 15.500; 675
Kypr; 689.656; 600; 1.149
Švédsko; 9.060.430; 11.300; 802
Velká Británie; 60.094.648; 96.000; 626
Tabulka č. 1 – Počet obyvatel na 1 pracovníka daňové správy ve vybraných zemích
&2Kyperská republika
Kyperská republika je jedním z nejmenších evropských států, na jehož území žije v současné době necelých 700 tisíc obyvatel, z tohoto důvodu může být jeho organizace správy daní o poznání jednodušší, než je tomu například v České republice nebo ve Švédsku, celkově v administrativě správy daní pracuje pouze cca 600 lidí.
V 70. letech minulého století zavedl Kypr výhodný systém zdanění, kterého začaly hojně využívat zahraniční společnosti a často sem  přemisťují svá sídla (například pro české daňové subjekty je to po Nizozemí druhá nejoblíbenější destinace). Vstupem do Evropské unie se stal Kypr z mnoha důvodů ještě zajímavější a jeho obliba v rámci offshore struktur neustále roste.
Inland Revenue Department (kyperská daňová správa) je zodpovědná za uplatňování a vymáhání daní na základě vnitrostátních i evropských právních předpisů a smluv o zamezení dvojího zdanění. Za tímto účelem zajišťuje konzistentní, spravedlivé a nestranné používání a prosazování právních předpisů a příslušných dohod a zajišťuje vybírání daní z hlediska nákladů efektivním a profesionálním způsobem v souladu s vládní politikou, která si klade za cíl zajistit zdravý stav veřejných financí, boj proti daňovým únikům a poskytování kvalitních služeb pro daňové poplatníky.
Organizační struktura kyperské daňové správy je složena z ústředního vedení řízeného ředitelem Inland Revenue a pěti podřízených územních úřadů (Nicosia A, Nicosia B, Larnaca/Paralimni, Paphos a Limassol) řízených vedoucími těchto úřadů. Kompletní struktura kyperské daňové správy je uvedena v Příloze č. 2 – Organizační struktura správy daní na Kypru (Inland Revenue Department).
&2Švédské království
Švédské království je pověstné svou tradicí sociálního státu s jednou z nejvyšším měr zdanění na světě, enormní nárůst daní (přes 150 %) byl zaznamenán v období let 1950 až 1980. I přes reformní snahy současné vlády premiéra Reinfeldta směřující ke snižování daňového zatížení, získává stát ve formě daní téměř 50 % vytvořeného HDP.
Složitý švédský daňový systém je z hlediska své struktury i celkové vysoké míry zdaňování předmětem kritiky OECD. Například daň z příjmů se skládá z národní daňové sazby (do 25 %), směřující do státního rozpočtu, a místní/regionální daňové sazby (v průměru 31,6 %), směřující do rozpočtů místních úřadů.
Ve Švédsku také dochází ke dvojímu zdanění podnikových zisků, z nichž odvádějí společnosti daň ze zisku firem a následně ještě odvádějí daň z dividend vlastníci těchto společností.
Velmi přísně jsou trestány daňové podvody a placení daní je sledováno prostřednictvím registru obyvatelstva, ve kterém má každý občan svůj vlastní daňový účet prakticky od narození.
Organizační struktura švédské  daňové správy
Základní struktura švédské daňové správy, neboli Skatteverketu, v níž pracuje cca 11,3 tisíce pracovníků, vypadá takto:
Obrázek č. 10
Large Tax Payers Office je obdoba u nás reformou chystaného Specializovaného finančního úřadu, který má na starosti velké a specifické daňové subjekty.
Pro potřeby správy daní je Švédsko rozděleno do sedmi regionů – Tax Regions, jejichž seznam a mapu nalezneme níže.
Obrázek č. 11
&QStockholm Region
&QMälardal Region
&QEastern Region
&QSouthern Region
&QWestern Region
&QCentral Region
&QNorthern Region
&2Spojené království Velké Británie a Severního Irska
Daňovou správu ve Spojeném království Velké Británie a Severního Irska zajišťuje Her Majesty's Revenue & Customs (HMRC), která vznikla v dubnu 2005, sloučením Inland Revenue (IR) a Her Majesty's Customs and Excise (HMCE).
&OInland Revenue (IR) byla vládní instituce zodpovědná za správu přímých daní, národního pojištění, kolků a zajišťovala platby vybraných státních příspěvků.
&OHer Majesty's Customs and Excise (HMCE – „Daňový a celní úřad Jejího Veličenstva“) byla vládní instituce zajišťující realizaci vládní politiky týkající se výběru daní a ochrany vnitřních hranice země a provádějící výkon správy nepřímých daní (DPH, spotřební daně) a cel.
Nově vzniklý  úřad HMRC, který je přímo podřízený Her Majesty's Treasury (obdoba Ministerstva financí), zaměstnává v současné době celkem 96 tisíc pracovníků, kteří mají na starosti rozsáhlou oblast přímých a nepřímých daní, dalších poplatků a zajišťujících další služby pro daňové subjekty Spojeného království.
Spojené království Velké Británie a Severního Irska je zemí s poměrně nízkou mírou zdanění ve srovnání s ostatními zeměmi Evropské unie. Spojené království tvoří čtyři země – Anglie, Wales, Skotsko a Severní Irsko, přičemž pro zdanění v Severním Irsku  existují určité  výjimky od ostatních zemí. Mezi největší výhody britského daňového systému patří různé daňové úlevy a nízké odvody zaměstnavatele na sociální a zdravotní pojištění. Osoby samostatně výdělečně činné musejí podat daňové přiznání za uplynulý finanční rok (který je ve Spojeném království od 1. dubna do 31. března) nejpozději do 30. září (papírové) nebo do 31. ledna následujícího roku (elektronické).
Níže uvedený obrázek znázorňuje daňové příjmy Spojeného království za finanční rok 2008/2009, tj. od 1. dubna 2008 do 31. března 2009.
&1NZávěr
Cílem mé bakalářské práce bylo představit současnou podobu daňové a celní správy České republiky, přiblížit její chystanou reformu a porovnat ji s daňovými správami vybraných evropských zemí.
Daňovou reformu naše země zcela jistě potřebuje. To je věc, na které se shodnou politici snad ze všech politických stran, otázkou je, které vládě se konečně podaří tuto reformu, chystanou již deset let, dotáhnout do úspěšného konce. Doufejme, že té, která vzejde z letošních voleb, a že reformní kroky, které příjme povedou k vytvoření jednodušší, přehlednější a administrativně méně komplikované daňové správě. Jak je vidět z výše uvedené tabulky, stará se jeden český „daňový“ úředník o necelých 700 obyvatel naší země, čili je jich více než dvakrát tolik co zubařů.
Běžný zaměstnanec chystanou reformu institucí v oblasti daňové správy zřejmě příliš nepocítí, protože se s ní do přímého kontaktu příliš často nedostává, zaměstnavatel mu bude, stejně jako dosud, strhávat určitou část jeho mzdy; doufejme však, že o něco menší část, protože nebude zapotřebí utrácet několik miliard korun ročně zbytečně navíc za komplikovaný systém úřadů a platy přebytečných úředníků.
Chystaná reforma a zjednodušení komplikované správy veřejných rozpočtů mi připadá jako velmi dobrý nápad. Mohu to posoudit z pozice člověka,  která byl pět let osobou samostatně výdělečně činnou a poslední rok je jednatelem společnosti s ručením omezeným, tudíž vím, jaké komplikace, papírování a zbytečné administrativní náklady podnikání v ČR obnáší, a kterému by právě takováto reforma mohla pomoci.
Předpokládám, že první krok reformy, tj. sloučení daňové a celní správy proběhne bez větších problémů, možná s menším zpožděním díky současné politické situaci, ale jinak úspěšně. První vlna reformy se nedotkne až tak velkého počtu daňových subjektů, neboť s celní správou přicházejí do kontaktu jen poměrně specifické daňové subjekty.
Druhá část reformy se bude realizovat pravděpodobně poněkud složitěji, ale věřím, že se ji podaří do plánovaného roku 2014 stihnout. Hlavní úskalí chystané reformy vidím v možné nepřipravenosti a částečně i neochotě některých úředníků (s jejichž jednáním jsem měl bohužel již mnohokrát možnost se setkat) přistoupit na zásadnější změny ve své práci, které tato reforma zcela jistě přinese. S ohledem na velký rozsah reformy bude také zapotřebí provést dostatečnou osvětu, informovat s předstihem všechny subjekty, kterých se bude dotýkat a nechat jim dostatečný prostor k tomu, aby se na ni mohli připravit. Doufejme také, že reforma daňového systému s sebou přinese určitou stabilizaci a ustálení, a nebudou právní předpisy v oblasti daní novelizovány několikrát ročně, tak jako dosud.
&1NSUMMARY
The goal of this Bachelor’s thesis was to introduce the current tax and duty administration within the Czech Republic, to identify proposed changes and compare this to the tax administration within selected European countries.
The Czech Republic definitely needs Tax reform. This is something upon which politicians from all the Czech political parties agree. The question is which government will finally succeed and finalise these reforms, which have been prepared for more than ten years. Hopefully the winner of this year’s elections and their reformative steps will lead to simpler, more transparent and administratively less complicated tax administration (there is one tax administration officer for every 700 citizens today, i.e. twice as many officers per capita as there are dentists, for example).
The ordinary employee will hardly notice these changes because he will seldom come into contact with them. The employer will still make the deductions from his salary, maybe even a smaller amount as the tax reforms should save a few billion Czech crowns on complicated office systems and excessive staff.
From the position as both an entrepreneur and employer it can be seen how much paperwork and how many complications are caused and how high the unnecessary administrative costs to business in the Czech Republic are, so it is believed that the proposed reform and simplification of tax administration is a very good idea.
It would be expected that the first step of the reform, i.e. the consolidation of tax and duty administration, would pass with few problems, perhaps just a short delay caused by the current messy political situation. It is also believed that the second, more complicated, stage could be finalised by the year 2014 as planned.
Regarding the wide scope of the reform,  sufficient education of all parties involved and sufficient time would be required. All being well, the tax system reform would bring stability and Czech tax legislation would not require amendment several times a year as at present.
&1NSeznam použité literatury
&2NMonografické publikace
&LBAKEŠ Milan a kol. Finanční právo. 4. vydání. Praha: C. H. Beck, 2006. 742 s. ISBN 80-7179-431-7.
&LBONĚK V. a kol. Lexikon - Daňové pojmy. 1. vydání. Ostrava: Nakladatelství Jiří Motloch - Sagit, 2001. 626 s. ISBN 80-7208-265-5.
&LGRÚŇ Lubomír. Finanční právo a jeho instituty. 1. vydání. Praha: Nakladatelství Linde Praha, 2004. 307 s. ISBN 80-7201-474-9.
&LMRKÝVKA Petr a kol. Finanční právo a finanční správa. 1. díl. Brno: Masarykova univerzita, 2004. 404 s. ISBN 80-210-3578-1.
&LMRKÝVKA Petr a kol. Finanční právo a finanční správa. 2. díl. Brno: Masarykova univerzita, 2004. 381 s. ISBN 80-210-3579-X.
&LPETROVIČ Pavel a kol. Encyklopedie daňových rájů a jejich využití. 1. vydání. Praha: AKONT, 1998, 458 s.
&LSvětová banka. Zpráva Světové banky o vizi a strategii pro integrovanou správu příjmů. Duben 2009, publikováno 05/2009, ke stažení na internetové stránce http://www.mfcr.cz/cps/rde/xchg/mfcr/xsl/dc_jim_mise_sb_47568.html
&LSvětová banka. Hodnocení plánu sjednocení výběru příspěvků na sociální zabezpečení a zdravotní pojištění v rámci jednotné správy příjmů. Publikováno 06/2008, ke stažení na internetové stránce Ministerstva financí ČR http://www.mfcr.cz/cps/rde/xchg/mfcr/xsl/tiskove_zpravy_41649.html
&2NPrávní předpisy
&LZákon č. 121/2000 Sb., autorský zákon, ve znění pozdějších předpisů
&LZákon č. 2/1969 Sb., o zřízení ministerstev a jiných ústředních orgánů státní správy České republiky, ve znění pozdějších předpisů
&LZákon č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, ve znění pozdějších předpisů
&LZákon č. 531/1990 Sb., o územních finančních orgánech, ve znění pozdějších předpisů
&LZákon č. 185/2004 Sb., o Celní správě České republiky, ve znění pozdějších předpisů
&LZákon č. 586/1992 Sb., o  dani z příjmů, ve znění pozdějších předpisů
&LZákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů
&LZákon č. 357/1992 Sb., o dani dědické, darovací a z převodu nemovitostí, ve znění pozdějších předpisů
&LZákon č. 338/1992 Sb., o dani z nemovitostí, ve znění pozdějších předpisů
&LZákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů
&LZákon č. 16/1993 Sb., o dani silniční, ve znění pozdějších předpisů
&LZákon č. 314/2002 Sb., o stanovení obcí s pověřeným obecným úřadem a rozšířenou působností, ve znění pozdějších předpisů
&LVyhláška č. 541/2006 Sb., kterou se zřizují pracoviště finančních úřadů
&LVyhláška č. 388/2002 Sb., o stanovení správních obvodů obcí s pověřeným obecním úřadem a správních obvodů obcí s rozšířenou působností, ve znění pozdějších předpisů
&LNařízení Rady (EHS) č. 2913/22 – Celní kodex společenství, ve znění pozdějších předpisů
&LČeská technická norma ČSN 01 6910 - Úprava písemností zpracovaných textovými editory nebo psaných strojem. Praha: Český normalizační institut, 2002.
&LČSN ISO 690 (01 0197). Bibliografická citace. Obsah, forma, struktura. Praha: Český normalizační institut, 1996.
&2NInternet
&Lhttp://www.mfcr.cz
&Lhttp://cds.mfcr.cz
&Lhttp://cs.mfcr.cz
&Lhttp://www.dane2010.cz
&Lhttp://www.businessinfo.cz
&Lhttp://www.cnb.cz
&Lhttp://www.wikipedia.com
&Lhttp://www.iota-tax.org
&Lhttp://www.worldwide-tax.com
&Lhttp://www.oecd.org
&Lhttp://www.skatteverket.se
&Lhttp://www.freedomandprosperity.org/papers/sweden/sweden.shtml
&Lhttp://www.mof.gov.cy
&Lhttp://www.mof.gov.cy/mof/ird/ird.nsf/dmlindex_en/dmlindex_en
&Lhttp://taxisnet.mof.gov.cy/displayWelcome.do
&Lhttp://www.hmrc.gov.uk
&Lhttp://www.hm-treasury.gov.uk
&Lhttp://www.businesslink.gov.uk/bdotg/action/layer
[informace z internetových stránek jsou dle aktuálního stavu k 20. 6. 2009]