&1Ergonomie počítačového pracoviště
Z hlediska dnešních znalostí prakticky nelze pochybovat o tom, že masové používání počítačů, zejména osobních, přináší s sebou i značné rozšíření zdravotních potíží souvisejících s prací u počítače. Potíže související s typickým režimem zátěže svalstva drobnými opakujícími se pohyby, souhrnně označovaných RSI.
Výstižně rozšíření tohoto problému udávají data amerického Úřadu pro pracovní statistiku, ze kterých vyplývá téměř desetinásobný nárůst celkového počtu pracovních nemocí diagnostikovaných jako RSI a více než poloviční podíl tohoto druhu zdravotních potíží na všech případech pracovních nemocí:
&2Úprava pracoviště
Důležitou a účinnou prevencí je vytvoření takového pracovního prostředí, v kterém se budeme cítit co nejlépe a co nejméně budeme vystaveni škodlivým vlivům.
&YNejdříve si upravte židli, pokud možno ze sedu. Lýtko by mělo se stehnem svírat v koleni úhel 90°. Chodidlo by se mělo celé dotýkat podlahy. Pokud jste menší postavy, můžete použít pro větší pohodlí opěrku pod nohy (prostředky pro záda a nohy). 
&YKdyž máte upravenou židli, upravte si výšku pracovní plochy tak, aby zápěstí zůstalo rovné a přímé pří práci s myší a klávesnicí. Úhel v lokti mezi předloktím a paží by měl být v rozmezí 70 -90°. Pokud je to nezbytné, použijte oporu zápěstí pod klávesnici, gelové podložky pod myš a klávesnici.  
&YRůzné názory existují na opěrky předloktí na sedačkách. Při léčbě již existujících potíží mohou výrazně pomoci držet paže ve správné poloze bez zbytečného dodatečného úsilí. Na druhé straně však mohou svým tlakem na loket a předloktí vyvolávat potíže vyvolané sevřením ulnárního nervu, zvláště jsou-li z tvrdého materiálu. Některé prvky používané pro zlepšení ergonomie práce tak mohou působit i negativně (židle IQ s opěrkou, židle IQ bez opěrky).
&YPro minimalizaci odlesků umístěte obrazovku monitoru kolmo ke zdrojům světla a oknům. Neumísťujte monitor před okno nebo rovnoběžně se zdroji světla. Naklonění obrazovky mírně vpřed pomůže snížit odlesky. Pro subjektivní snížení efektu odlesku také pomůže snížení jasu a zvýšení kontrastu. Pomůže též použití filtru (monitorové filtry).
&YUpravte si výšku monitoru tak, aby linie pohledu při správném posedu byla blízká úrovni vršku obrazovky. Musíte být schopni přehlédnout obsah celé obrazovky bez naklánění hlavy dopředu a dozadu 60ti stupňovým zorným úhlem normální linie pohledu. U menších monitorů to může znamenat použití podstavce. U větších monitorů bude možná nutné zvětšit vzdálenost obrazovky (otočná ramena - klávesnicové mechanizmy). 
Tyto kroky musí být provedeny pokaždé, když na pracoviště přijde nový uživatel.
&2ANSI standard
V následující tabulce jsou uvedeny doporučené hodnoty pro úpravu pracoviště. Tyto hodnoty byly stanoveny Americkým institutem pro standardizaci.
Význam jednotlivých parametrů je vysvětlen na následujícím obrázku. Jako menší žena je brána osoba s výškou přibližně 150 cm. Vysoký muž pak měří asi 185 cm.
&2Práce
&YPři použití klávesnice, myši a ostatních vstupních zařízení se snažte držet zápěstí rovné, jak je to jen možné. Neotáčejte dlaně palcem ani prsty k linii ruky. 
&YElektronická zařízení nepotřebují tolik síly jako při psaní na psacím stroji. Klávesy a tlačítka stlačujte lehce. 
&YPoužití držáku dokumentu v blízkosti obrazovky pomáhá udržet správné držení těla (hlava v přímé linii s tělem). 
&YJistě Vám přijde vhod, pokud si během práce uděláte každou hodinu až dvě několikaminutové přestávky. Během této přestávky zaměřte svůj pohled na předmět nebo krajinu vzdálenou minimálně 10 metrů, protáhněte se a projděte po pracovišti. 
&2Pracovní plocha
&YVyberte si pracovní plochu, která poskytuje dostatek místa bez přílišného otáčení, kroucení a natahování. 
&YPokud je to možné, pak by měla být výška pracovního povrchu nastavitelná a také dostatečně široká, aby bylo možné pracovat s klávesnicí i myší ve stejné poloze. Toto umožní, aby váš krk, ramena a paže zůstaly uvolněné během práce. 
&2Osvětlení
&YPokud je to možné, pak by mělo být použito nepřímé osvětlení, aby se zamezilo nepříjemným odleskům na obrazovce. 
&YPokud upřednostňujete nižší intenzitu osvětlení (např. 200-250 lx), než je obvyklá v běžné kanceláři, pak bude možná nutné použít oddělené přídavné osvětlení pro čtení dokumentů. 
&YPokud si oblečete tmavé oblečení, pomůže to snížit odlesky na obrazovce. Rovněž může být užitečné pověsit za sebe závěs z černé látky. 
&2Monitor
V ergonomii použití monitoru hraje roli několik faktorů: jeho poloha ovlivňuje polohu těla při práci s ním, spolu s optickými vlastnostmi ovlivňuje značně zátěž očí a sekundárně i např. krevní tlak, a konečně koncentrace iontů kolem obrazovky může vyvolávat alergické reakce kůže a vznik kožních problémů.
Z hlediska fyzického umístění by monitor měl být zhruba 50-70 cm od očí, 15-20° pod úrovní očí (horní část monitoru může být velmi zhruba ve výšce očí). Pro minimalizaci nadměrné zátěže očí při práci s monitorem je nutné volit režimy zobrazení, které mají dostatečnou frekvenci obnovy obrazu, tj. vertikální frekvenci alespoň 70 Hz (u levnějších monitorů to může znamenat nutnost vyvarovat se grafických režimů s velkým rozlišením). Pro dosažení maximální optické pohody při práci s obrazovkou můžeme použít následující doporučení:
&Zjedna z nejméně vhodných barevných kombinací je primární barva modrá zobrazená na temném pozadí, 
&Zjasnost pozadí by měla být ztlumena natolik, že není možné rozeznat rastr obrazovky, 
&Zvelikost zobrazeného písma by měla být co největší - studie z roku 1989 ukázaly, že používání menšího typu písma vede ke zvýšení krevního tlaku a vyšší úrovni stresování uživatelů, 
&Znení vhodné používat příliš temné pozadí na obrazovce, protože kontrast mezi úrovní jasu obrazovky a dalších pracovních ploch v zorném poli uživatele (zejména např. bílého papíru) může způsobovat potíže při čtení písemných dokumentů, se kterými pracujeme - minimální úroveň jasu pozadí na obrazovce by měla být 300-500 luxů, 
&Zcelkový charakter osvětlení pracovního místa by měl zamezit odrazu na obrazovce nebo jasných plochách kolem ní, což může vést k oslnění - vhodné je použití antireflexních filtrů, 
&Zpro sezení před obrazovkou není vhodná poloha proti oknu ani zády k němu, 
&Znejvhodnější je nepřímé osvětlení, při kterém dochází k nasvětlení stropu a odrazu světla od něho (není-li výška stropu menší než 2,5 m); není-li možné tento způsob osvětlení použít, musejí být všechna světla opatřena alespoň členy, které světlo rovnoměrně rozptylují, 
&Znábytek a stěny místnosti musejí být z málo odrazivých materiálů zamezujících vzniku odlesků a odrazů, 
&Zokna je nutno osadit regulovatelnými stínidly (žaluziemi) umožňujícími upravovat množství světla přicházejícího zvenku. 
Pracovníci používající brýle mohou zvážit i možnost pořízení speciálních brýlí „vyladěných“ na prakticky fixní vzdálenost, ve které pracují po dlouhé časové úseky. Zpravidla je použití speciálních brýlí vhodnější než bifokální čočky. V zemích Evropského společenství se začíná uplatňovat legislativa přikazující zaměstnavatelům uhradit svým pracovníkům u monitorů speciální brýle všude tam, kde brýle používané pro normální účely nevyhovují.
Co se negativních vlivů práce s monitory na zrak týče, existuje překvapivě málo efektů, které by byly dostatečně dobře prokázány. Není to tím, že by tyto efekty neexistovaly nebo nebyly dostatečně silné, ale tím že přirozený rozptyl očních vad je natolik velký, že výsledné statistiky nehovoří dostatečně průkazně. Silně podezřelé jsou zejména negativní změny schopnosti oka ostřit, poškozování optického nervového systému v míře rostoucí s délkou doby práce s monitory, chronické změny očních čoček, či náchylnost ke vzniku zákalů.
Dalším průvodním negativním jevem je působení kladných iontů, které se kolem obrazovky uvolňují. U organismu vystaveného jejich vlivu se může zvýšit produkce neurohormonu serotoninu, který je spojován s únavou a depresivními stavy. Statický elektrický náboj umožňuje dráždivé působení prachových částic na pokožku a působí kožní vyrážky, svědění, loupání pokožky a pocity podobné slabému úžehu (elektrostatické pole na tváři pracovníka před obrazovkou může dosahovat hodnot až 100 V/cm2; působení stresu může tyto projevy dále zesilovat. Kombinace ústředního vytápění, klimatizace a přítomnosti většího počtu elektrických a elektronických přístrojů může vést k značnému poklesu vlhkosti vzduchu, což dále zvyšuje negativní působení na pokožku.  
Obrazovkové filtry se zpravidla používají především z obavy před působením elektromagnetického záření z obrazovky, zdá se však, že mají pozitivní vliv i na omezení dosahu kladných iontů i působení statického elektrického náboje v okolí obrazovky a je tedy jejich používání možno doporučit, zejména přesáhne-li množství práce s obrazovkou několik hodin denně. 
Nejméně hodnověrných závěrů je možné v současné době činit o vlivu elektromagnetického vyzařování, kterému je pracovník u terminálu vystaven. Řada odborníků se domnívá, že trvale působící vliv elektromagnetického záření emitovaného monitory počítačů a související magnetické pole může mít nepříznivý vliv na reprodukční mechanismy a na spouštění některých druhů zhoubného bujení tkání. Mezi podezřelé patří vlivy podobné dlouhodobému působení polí kolem vedení vysokého napětí v souvislosti s depresivními stavy, sebevraždami a větší nemocností a výskytem rakoviny způsobenými oslabením imunitního systému. Existující studie prokazují vzrůst počtů případů dětské leukémie v souvislosti s velikostí expozice, stejné riziko je v literatuře uváděno pro mozkové nádory. Výsledky výzkumu publikované v roce 1993 ukazují, že magnetická pole indukovaná kmitočtem sítě potlačují schopnost melatoninu zvládat růst buněk lidského karcinomu prsu, a to dokonce i u mužů. Tyto výsledky jsou ovšem velice problematické pro reprezentativnost svých závěrů a míru vyloučení dalších vlivů prostředí. Citované praktické případy (např. skupina onemocnění karcinomem prsu na telefonní ústředně v australském Queensland) budí svou izolovaností rozpaky a těžko mohou vážně zpochybňovat převládající „oficiální“ stanoviska zdůrazňující, že elektrická pole extrémně nízkých frekvencí nejsou karcinogenním faktorem (vliv na povzbuzování růstu existujících nádorů však již tak kategoricky zpochybňován není). O některých vlivech pulsního magnetického pole typu pole vyzařovaného počítačovými monitory byly již roku 1988 publikovány velkým mezinárodním výzkumným projektem „Henhouse Project“, výsledky ukazují nepříznivý vliv těchto polí na vývoj kuřecích embryí. Projekt byl specificky motivován snahou ověřit hypotézu o vlivu magnetických polí o nízké frekvenci na genetický materiál účastnící se dělení buněk a zdá se potvrzovat skutečnost, že i pole velmi nízké intenzity mohou být biologicky aktivní. Jiným podezřelým jsou vysokofrekvenční pole, která jsou emitována z některých špatně odstíněných monitorů a která mohou indukovat proud interferující s důležitými elektrickými impulsy podstatnými pro činnost živého organismu.
Zdraví škodlivé faktory zmíněné v předchozím odstavci jsou velmi snadno zpochybnitelné odkazem na neznámou míru přenositelnosti laboratorních výzkumů na situaci v běžném životě, kde je organismus vystaven souhrnu působení řady dalších vlivů, které mohou být jistě srovnatelné s eventuálním nepříznivým vlivem počítačových zobrazovacích jednotek. Tato zpochybňování však mohou být poměrně ošidná - i o výskytech RSI se před časem soudilo, že jsou hodny spíše odkazu do říše utkvělých představ, psychózy nebo hysterie, ale dnes není možné jejich reálnost ani míru jejich rizika odmítnout. Výrobci zobrazovacích jednotek mají přirozený ekonomický zájem na bagatelizaci možných problémů, ale i oni v poslední době přecházejí na výrobu nízkovyzařujících monitorů s dobrým stíněním a samozřejmou doplňující ochrannou pomůckou se stávají obrazovkové filtry omezující nejen vznik nežádoucích reflexů, ale stínící některým druhům vyzařování i omezující koncentraci kladných iontů v bezprostředním okolí obrazovky. Rozhodně tedy lze doporučit alespoň jistou dávku rezervované opatrnosti při nákupu monitorů a orientaci na monitory s nízkou úrovní vyzařování, které jsou dnes již na trhu běžně dostupné. Perspektivně je možné, že s růstem rozlišení kvality zobrazení obrazovek používajících tekuté krystaly dojde k podstatné redukci možných vlivů elektromagnetických polí na uživatele počítačů, protože použití tekutých krystalů podstatně redukuje intenzitu působení těchto faktorů.
Švédský národní ústav pro choroby z povolání uvádí následujících 10 bodů jako doporučení pro omezení nepříznivého působení elektrických a elektronických přístrojů:
&XKupujte pouze zobrazovací jednotky s nízkou úrovní vyzařování vyhovující doporučením pro úroveň emitovaného elektromagnetického pole. 
&XOmezte dobu strávenou u monitoru. 
&XUspořádejte pracoviště tak, aby se minimalizovalo vystavení pracovníků do blízkosti obrazovek. 
&XOsaďte všechny používané obrazovky filtry, které omezují nízko- i vysokofrekvenční záření a generované elektromagnetické pole. 
&XOdstraňte všechna nepotřebná elektrická zařízení, jako např. psací stroje, elektrické kalkulačky nebo rádia, z pracovního prostoru operátora počítače. 
&XTiskárny a kopírky umísťujte mimo obecně používané pracovní prostory. 
&XOsvětlení pracoviště změňte ze zářivek na žárovky. (U nás je doporučováno alespoň zapojení zářivek s přirozenými spektrálními charakteristikami na různé fáze - pozn. autora.) 
&XDbejte na správné uzemnění veškeré techniky. 
&XVypínejte všechna zařízení, která nejsou používána. (Jak vidno, co svědčí člověku, nemusí nutně svědčit strojům - pozn. autora.) 
&XUvažujte o možném přechodu z klasických obrazovek na obrazovky založené na tekutých krystalech. 
Nejproblematičtějším v této souvislosti zřejmě zůstává popularita a používání osobních počítačů dětmi a mládeží ať již jako koníček, prostředek výuky, nebo jen pro hraní elektronických her. Vzhledem k tomu, že se pro tyto účely zpravidla používají stroje, které nejsou zcela na špičce současného technického vývoje, jsou těmito vlivy, pokud jsou skutečně reálné, nejhůře postihovány právě věkové vrstvy populace, které jsou k nim potenciálně nejcitlivější. 
&2Klávesnice
Důležitou roli v prevenci RSI hraje samozřejmě i používaná klávesnice - nejen její poloha, ale i mechanické vlastnosti. Je pozoruhodné, do jaké míry je moderní elektronická klávesnice odlišná od mechanické klávesnice klasických psacích strojů a jak hůř v jejich srovnání vychází vzhledem k vlivu na vznik RSI.
Postižení RSI je známo i u jisté části písařek používajících psací stroje s klasickou mechanickou klávesnicí. Přesto se tyto potíže vyskytují mnohem častěji u uživatelů elektronických klávesnic a zejména pak u uživatelů či operátorů počítačů. Obecně se soudí, že tato disproporce není náhodná a že elektronické klávesnice a prostředí, ve kterých jsou používány, podstatně zvyšují riziko vzniku zdravotních postižení. Elektronické klávesnice mají klávesy reagující již na velmi jemný tlak prstů a mají větší počet kláves rozmístěných po větší ploše, než je tomu u klávesnice klasického psacího stroje. Jejich použití ve spojení s prací s počítačem odstraňuje jinak běžné prodlevy běžné při psaní na psacím stroji - výměnu papíru, odstraňování překlepů pomocí korekčních vodiček, čekání na posun válce při přechodech na nový řádek. Výsledný změněný rytmus práce má podstatný vliv na dva faktory, které jsou spojeny s RSI: opakování a statické zatížení.
Každý, kdo při práci s počítačem pociťuje bolest v prstech, zápěstí, pažích, loktech nebo ramen, je potenciální obětí takto vyvolaných problémů. V počátečních fázích jsou tyto bolesti obvykle pociťovány spíš jen jako nepohodlí než jako zdravotní postižení, a většinou proto bývají podceňovány a ignorovány.
&3Odpočinek prstů na klávesnici
Na mechanickém psacím stroji spočívají prsty písařek v klidové poloze na klávesnici. Elektronické klávesnice však mají často velmi malý odpor kláves a standardní rozložení prstů písařky je možné realizovat jen tehdy, spočinou-li prsty ve zpevněné poloze napětím svých vlastních svalů nebo zpevněním zápěstí a nadlehčením vlastní ruky, aby se tak zabránilo skutečně volnému spočinutí plné váhy prstů na klávesnici. Výsledkem je větší zatížení šlach v prstech.
&3Síla úderu
Větší síla, kterou písařky na mechanických psacích strojích musí vynakládat při úderu prstu na klávesu, aby překonaly odpor mechanických pružin, vede k tomu, že jejich svaly a šlachy v prstech jsou mnohem lépe vytrénované a silnější ve srovnání s uživateli elektronických klávesnic, které vyžadují mnohem menší sílu pro to, aby klávesy reagovaly. Slabší svaly a šlachy jsou však méně odolné možným poškozením způsobeným prací s klávesnicí.
&3Dopad kláves
V mechanických psacích strojích je reakce dopadu klávesy do spodní polohy tlumena pružností mechanických převodů, které jsou s ní spojeny. Elektronické klávesnice často způsobují náraz prstu do podložky při plném stlačení klávesy. Tím dochází k velkému zatížení kloubních spojení v prstech. Přispívá k tomu i to, že mnoho písařek původně zvyklých na mechanický psací stroj má automaticky snahu vyvinout při úderu do klávesy větší sílu, než je nezbytně nutné, aby měly jistotu, že skutečně dojde k funkčnímu stisku klávesy. Silový moment, který tak působí, vyvolává v prstech a zápěstí pravidelně se opakující průchod miniaturních rázových vln po každém takovém úhozu.
Často se doporučují klávesnice, které zajišťují, že jejich uživatelé mají zpětnou informaci o tom, že došlo k plně funkčnímu stlačení klávesy, např. prostřednictvím mechanického zvuku (cvaknutí) při zaznamenání impulsu z klávesy nebo mechanické konstrukce kláves takové, že tlak klávesy povolí v okamžiku jejího dostatečného stlačení. Při práci v místnostech s více pracovníky však mohou být cvakající klávesnice výrazným rušivým prvkem a dobrou mechanickou konstrukci s měnícím se odporem kláves je tak možné výrazně upřednostňovat.
&3Rozložení kláves
Standardní klávesnice navržená před více než 100 lety pro mechanické psací stroje (podle sledu kláves z pravé části první řady písmen se často označuje jako QWERTZ nebo v anglické variantě QWERTY) byla úmyslně navržena tak, že znemožňuje příliš vysokou rychlost psaní. Konstrukce psacího stroje by totiž vedla při jiném rozložení kláves k častému výskytu mechanických kolizí typů dopadajících na papír. Samo rozložení kláves na této klávesnici vede k nerovnoměrnému zatížení různých prstů a částí ruky. Tyto nerovnoměrnosti mohou být dále zvýrazněny použitím funkčních kláves, numerických klávesnic a dalšími prvky používanými na elektronických klávesnicích připojených k počítačům. Výsledkem je vyšší míra působení opakovaných pohybů i dalšího namáhání na některé části prstů a ruky. Na americkém trhu jsou dnes k dostání speciální klávesnice navržené tak, aby rozložení zátěže bylo rovnoměrné (např. změnou kladu kláves), v Evropě a zejména u nás však zatím prakticky neexistují.
&2Bolesti zad
Je důležité mít dobře navržené pracoviště, abyste neseděli u práce nepohodlně a všelijak se nekroutili. Pokud máte nastavitelnou židli, tak si raději spusťte o něco níže, než byste se u práce „hrbili“ (viz výše – ergonomie pracoviště).
&2Hluk
Jelikož se při práci počítač zahřívá, je třeba jej chladit. A právě hučící ventilátory jsou společně s harddiskem největším zdrojem hluku. Nestyďte se dát počítač pod stůl, nebo ho odstínit nějakou přepážkou. Někdy může být výhodné také umístění základní jednotky v sousední místnosti (např. servery). Počítače totiž vyžadují odlišné prostředí než lidé – nižší vlhkost a teplota, takže je výhodné klimatizovat pracovní prostor obsluhy a pracovní prostor počítače odděleně.
&2Stres
Stres a zvýšené napětí při práci nemá sice bezprostřední původ ve vlastnostech klávesnice jako takových, avšak trvalé duševní napětí při práci může být způsobováno faktory, které s prací na počítači nepřímo souvisejí - tempo práce, dohánění termínů a zejména automatickým monitorováním výkonnosti písařky počtem úhozů, překlepů, oprav chyb, atd. Je známo, že biochemické pochody v těle podrobeném trvalému stresu způsobují změny v činnosti štítné žlázy, důsledkem čehož může být větší hromadění tekutin v tělesných tkáních. Výsledný mírný otok zvětšuje nebezpečí vzniku některých typů postižení RSI, zejména pak syndromu karpálního tunelu (viz dále). Tyto biochemické změny mohou být rovněž způsobeny některými vlastnostmi moderních elektronicky zařízených kanceláří. Není-li prostor kolem monitorů a jiných zařízení dostatečně odvětráván, dochází k výskytu výrazného přebytku pozitivních iontů, které jsou generovány elektronickými přístroji. Takovým vysokým poměrům výskytu pozitivních iontů k negativním iontům se obvykle rovněž dávají za vinu změny na štítné žláze s výše popsanými důsledky.
&2RSI
Postižení vyvolané opakovanými pohyby malého rozsahu při práci s počítačem - RSI, Repetition Strain Injury - se může projevit jako některý ze zdravotních problémů, patřících do relativně široké třídy chorob. Často se jedná o problémy projevující se v různých částech těla současně. Při intenzívní práci na vstupech rozsáhlých dat se např. mohou současně projevovat potíže se zápěstími i rameny současně, jejichž příčina je stejná. Společným jmenovatelem těchto obtíží je však vždy značná bolestivost.
Všechny pohyby různých částí těla jsou způsobovány stahováním a uvolňováním svalů, které jsou upoutány na kosti pomocí šlach. Při velmi často opakovaných drobných pohybech může docházet k zanícení obalů šlach, při práci s klávesnicí nebo s myší k tomu nejčastěji dochází na šlachách v rukách a v zápěstích, ale častá jsou i postižení loktů a ramen či dokonce i nohou (při práci s nožním pedálem). Choroba takto vyvolaná, tendosynovitida, je podle britských údajů druhá nejčastější choroba, na kterou jsou předepisovány léky, a je mezi nejčastějšími důvody zdravotních neschopenek. Je poměrně zajímavé, že díky pozvolnému nárůstu bolestí se většinou postižení snaží bolestem uhýbat, což vede k činnostem vyvolávajících jiné potíže, a jen zřídka se proto tendosynovitida objevuje jako samostatné onemocnění bez kombinace s jinými problémy.
Zánět šlachy, tendinitida, vyvolává podobné symptomy jako tendosynovitida. V pokročilé formě mohou zanícené šlachy téměř zcela znemožnit pohyb postižených prstů, rukou nebo paží - často může postihnout jen jednotlivé prsty, zejména palec.
Zánětem výčnělku nadkloubního (epikondylu) na spodní části kosti pažní vzniká tenisový loket (epikondilitida), což zdaleka není choroba vyvolaná jen oddáváním se tenisu, ale stačí jen práce s klávesnicí nebo s myší - v obou těchto případech je příčinou práce prstů.
Nevhodně umístěná klávesnice způsobuje trvalé napětí v zápěstích, což může vést k výraznému tlaku na mediánový nerv v oblasti karpálního tunelu v zápěstí. Výsledkem tohoto tlaku na mediánový nerv může být syndrom karpálního tunelu, projevující se bolestí, slabostí či necitlivostí v ruce a brněním v palci, ukazováku, prostředníku a vnitřní straně prsteníku. Důležitou prevencí je v tomto případě správné umístění klávesnice na stole, které předchází práci s trvale ohnutým zápěstím. Syndrom karpálního tunelu se často projevuje v kombinaci s jinými postiženími nervu při průběhu od míchy přes horní končetinu. Jednotlivá postižení mají tendenci kumulovat svůj účinek. Svalová napětí a problémy působící na nerv v oblasti nad loktem a kolem ramene mohou být příčinou zhoršených projevů syndromu karpálního tunelu.
Problémy v kloubech vedou k zánětům. Ty mohou dále působit na nervy, které v okolí kloubů procházejí. Výsledkem může být bolest projevující se v jiné části končetiny - zejména to platí třeba pro problémy způsobené zánětlivými procesy v rameni.
Poslední z problémů vyvolávaným pohyby při práci s počítači, o kterém se zmíníme, je trvalé statické napětí svalů, které přímo nepůsobí pohyb (jedná se o stabilizaci jedné části těla, aby jiná mohla vykonávat pohyb - např. pro práci se šroubovákem je třeba zpevnit bez pohybu rameno a loket, podobně při práci s počítačem dochází ke statickému zpevnění zad a ramen). Toto statické napětí je kupodivu náročnější než aktivní práce svalů, proto často vede k RSI. Je důležité předcházet trvalému statickému napětí svalů častou změnou polohy těla, aktivním posezem při práci s počítačem a častými přestávkami v práci.
&2Prevence RSI  
Péče o pracovní prostředí, zaměřená na předcházení zbytečného napětí a nepohodlí a odstranění práce s nevhodně umístěnými a špatně navrženými zařízeními. Jedna ze studií např. ukázala důležitost správné polohy klávesnice (klávesnice, která neleží naplocho, např. přispívá ke vzniku problémů se zápěstími). Důležité je rovněž zachovávat dobrou polohu těla při sezení, použití opěrek nohou, je-li to vhodné pro dosažení správné polohy při sezení, a konečně podle možností i zajištění aktivního sezení, tj. křesla zabezpečujícího neustálý nepatrný pohyb částí těla, které by jinak byly ve stavu statického napětí.
Tlak na udržení vysokého pracovního tempa je znám jako faktor významně spjatý s RSI. Veškeré systémy odměňování založené na pracovním tempu při práci s počítačem jsou známy jako silně související s RSI a pracovníci na počítačích by se jim měli co nejdůrazněji vyhýbat.
Je důležité dodržovat pravidelné přestávky v práci. Systém pravidelných přestávek, které někdy mohou být nutné už po 15-20 minutách práce, a to vždy ještě před tím, než se svaly skutečně unaví, je naprosto nutnou prevencí výskytu vážných potíží. Důležité je uvědomit si, že přerušujeme-li práci až při pocitu bolesti, je to naprosto nedostatečné.
Školení týkající se ergonomických principů, které ovlivňují výběr vhodného kancelářského nábytku nebo zařízení, by se měla stát samozřejmou součástí jakékoli zdravotní prevence, o kterou by měl pečovat zaměstnavatel.
&1Ergonomie - klíč ke zdraví pracovníků i k ekonomické výkonnosti
Prostoru a vybavení pracoviště se v průmyslovém podniku v minulosti nezřídka věnovalo jen minimum pozornosti. Dnes už není optimální návrh a uspořádání pracoviště pouze sociální otázkou. Představuje základní aspekt hospodářské úspěšnosti nejednoho podniku.
Shoda mezi ekonomicky žádoucími a fyziologicky vhodnými pracovišti je předmětem diskusí mezi managementem a pracovními týmy v podnicích, ale i mezi specialisty na tuto problematiku, zdravotníky a publicisty.
Obecně platí, že pracovní podmínky a pracovní prostředí se musí přizpůsobovat zaměstnanci. To je nepostradatelný předpoklad k dosažení trvalé osobní výkonnosti na vysoké úrovni a tudíž i hospodářské efektivnosti podniku jakožto celku.
&2Akcent na páteř
Zdravotníci poukazují hlavně na dominantní úlohu páteře. Člověk ji používá permanentně, ať už na svém pracovišti sedí, anebo stojí. Samozřejmě využívá také další (anebo se periodicky opakující) pohyby svého těla. V činnosti je tedy více jeho svalů, kloubů i šlach. - Páteř je však podpůrným prvkem statických poloh těla. Skládá se z obratlů a meziobratlových plotének. Jednostranné zatížení, event. trvale vadné držení těla může v systému narušit rovnováhu a tím vést k posunutí ploténky.
Patřičnou pozornost věnují dané problematice rovněž v sousední SRN. Kosterní a svalová zranění tu dnes představují 30 % z celkového počtu dnů pracovní neschopnosti a statisticky vedou - před nemocemi dýchacího ústrojí (10 %) a srdečními a cévními chorobami (8 %). Uspořádání pracoviště se tak stává (z hlediska prevence nemocí způsobených prací a jejich zhoršování) - rozhodujícím faktorem. Námitky z titulu vyšších nákladů na pracoviště, která jsou navržena podle nejnovějších ergonomických zásad, ztrácejí na údernosti. Prizmatem nákladů na léčení a odstupné z titulu poškození zdraví se stávají neudržitelné i ekonomicky.
&2Kombinace pohybů
Příkladem může být běžné strojírenské pracoviště, kde zaměstnanec uchopí součást ve větší či menší vzdálenosti, poté ji montuje, zkouší a odloží. - Aby všechny tyto úkony mohl zdárně uskutečnit, musí při úchopu natáhnout klouby do extrémní polohy a tím překročit své fyziologické hranice. A pro lepší rozhled musí nezřídka změnit i své držení těla. Takové pracoviště lze upravit, resp. přizpůsobit ergonomickým principům. Na novém pracovišti střídat sedání a vstávání. Zaměstnanci umožnit neomezené zorné pole pro montážní a zkušební operace a fyziologicky optimalizovat prostor pro uchopení i uložení součásti. Přitom je možné zjednodušit konkrétní pracovní postupy, snížit zatížení na pracovníka a omezit mzdové náklady (ve srovnání s investičními). Značně poklesne úroveň pracovní neschopnosti, způsobená zraněními pohybového aparátu pracovníků atd.
&2Předcházet problémům se vyplatí
Co se týká plánování a návrhu pracovních systémů, bude nutno do budoucna ve stále větší míře "čelit" závazným požadavkům na optimální návrhy pracovišť. Management některých podniků si to zavčas uvědomuje a postupně realizuje individuální "nápravná" ergonomická opatření. Eliminují se zejména nejslabší body a aspekty výrobních postupů, jež by se ve svých důsledcích staly velmi nákladné, a to jak z materiálního, tak z osobního hlediska. Propadat předčasnému sebeuspokojení však ještě nelze.
Podobné problémy se řeší také v dílnách firmy BOSCH ve Waiblingenu. Změna ve výrobních technologiích z titulu vysoké pracovní intenzity a náročnějších forem výroby využívající týmovou koncepci, nabízí pracovníkům ideální příležitost: budou moci pracovat na různých pracovištích, která vyžadují jiné fyzické a duševní nároky. Specialisté si uvědomují, že neexistuje žádný pohyb, žádné držení těla, které lze pokládat za optimální. Proto doporučují využívat změny mezi sezením, stáním a přecházením všude tam, kde je to možné, a vyloučit záporný vliv fyzikálního zatížení na lidské tělo.
Mimoto: pracovníci leckdy spotřebovávají nemalé zásoby vlastní energie, když musí nevhodné držení těla a pohyby vyvažovat. Efektivnější by samozřejmě bylo využít ji při pracovních operacích. - Podle německých ergonomů: chybějící energetické rezervy mohou dosahovat až 30 %.
&2Práce bolí. Někdy úplně zbytečně
Nejčastější zdravotní problémy při práci s počítačem postihují záda, krk a ramena, ruce a zápěstí a také oči. Netýká se to jen dospělých, ale i dětí. Není se čemu divit, studie z roku prokázaly, že například v USA stráví dítě v průměru jednu až tři hodiny u počítače. A to denně. Evropa na tom není o mnoho lépe.
&3Bolavá záda nejsou překvapením, zápěstí ano
Rady, že k počítači je kvůli zádům třeba dobrá pracovní židle, už respektuje většina lidí, jen málokdo si však uvědomuje nebezpečí, které číhá na ruce, hlavně na zápěstí. Výrazné používání myši totiž vyvolává zdravotní problémy rukou, zejména zápěstí a prstů. Postiženy bývají nejčastěji šlachy a šlachová pouzdra v oblasti loktů a karpálních kůstek zápěstí. Nepřirozená a dlouhodobě neměnná poloha zápěstí, tak typická pro práci s myší, končívá brněním, přecitlivělostí na dotyk, v zápěstí se objevují chronické záněty.
Jedním z nejčastějších chronických onemocnění je takzvaný syndrom karpálního tunelu. Ruce, které jsou u klávesnice a myši dlouhodobě zatěžkávány v nepřirozené "vytočené poloze", reagují zbytněním příslušných svalových partií, zkrácením a protažením příslušných šlach a šlachových pouzder. Když nad tím člověk mávne rukou, může se objevit chronická bolest, brnění a nakonec necitlivost.
Jak těmto problémům zabránit? Ruka má být v neutrální poloze, to znamená, že dlaně by měly být ve stejné úrovni jako klávesnice, podloženy tak, aby nesvíraly s klávesnicí negativní úhel, ale byly spíše vyvýšené. Důležité jsou přestávky v práci, při kterých může dojít k uvolnění a prokrvení přetěžovaných svalových partií.
&3Dítě u počítače
Ačkoliv domácí počítačové pracoviště bývá dětmi doslova okupováno, jen zřídka je přizpůsobeno dětským požadavkům správného sezení, spíše se vychází z potřeb rodičů. Na nich záleží, zda poloha židle, monitoru či výšky pracovního stolu a úhlu klávesnice budou snadno nastavitelné tak, aby si je dítě mohlo v případě potřeby samo a hlavně rychle přizpůsobit.
Složitost se nevyplácí. Příliš komplikované nastavovací systémy u nábytku, hlavně u židlí, nechávají bez povšimnutí i dospělé, natož děti.
Kromě výšek nábytku vadí i počítačová myš. Ta bývá pro malou ruku dítěte příliš velká a nutí dítě držet ruku v nepřirozené vytočené pozici. Na našem trhu lze již nalézt i myši menší velikosti nebo trackballs, které jsou u dětí oblíbené právě pro své snadnější ovládání.
&3Ruka se má opřít
V současné době nejmodernější ergonomické klávesnice představují keyboardy s klávesnicí rozdělenou do stran. Je tak sníženo vytáčení dlaní z neutrální polohy, vertikální pohyb však zůstává. Vzhledem k jejich vysoké ceně je jednodušší zvolit standardní klávesnici a maximálně se soustředit na neutrální polohu zápěstí. To by mělo být v jedné rovině s klávesnicí, podepřeno o podložku tak, aby váha ruky spočívala na podložce a zápěstí bylo ve stejné rovině jako klávesnice.
Pokud používáte pro klávesnici výsuvný systém, mělo by být zápěstí fixováno v neutrální poloze, aby ruka nebyla v nepřirozeném napětí a vytočená vzhůru. Klávesnice umístěná příliš nízko či svírající příliš ostrý úhel s rukou vás bude nutit pracovat v poloze namáhající krční páteř i ruce. Kolem klávesnice musí být prostor pro podepření zápěstí, aby bylo v jedné rovině s klávesnicí a váha paže mohla spočívat na područkách nebo na podložce.
Podložky pro myš dnes vypadají poněkud jinak, než byli majitelé počítačů zvyklí. V poslední době se vyrábějí v tvarované podobě ze speciálních gelů, které zabraňují vzniku tlakových bodů a účinně tak snižují bolesti rukou. Podložky totiž dokážou "dostat" předloktí a zápěstí do jedné roviny s klávesnicí. Nedochází tak ke zbytečnému svalovému napětí a škodlivému vytáčení směrem vzhůru. Váha paže spočívá na podložce.