ROČNÍ ZPRÁVA O HOSPODAŘENÍ ÚŘADU PRO ZASTUPOVÁNÍ STÁTU VE VĚCECH MAJETKOVÝCH ZA ROK 2005

&1Stručná charakteristika hlavních úkolů

Charakteristika  hlavních úkolů Úřadu vyplývá z povinností daných zákonem č. 201/2002 Sb.<<R>>, dalšími činnostmi plynoucími ze zákona č. 320/2002 Sb., o změně a zrušení některých zákonů v souvislosti s ukončením činnosti okresních úřadů a zákonem č. 219/2000 Sb., o majetku České republiky a jejím vystupování v právních vztazích (dále jen ZMS) ve znění pozdějších předpisů. Rozšíření činnosti Úřadu přinesly zejména tyto další zákonné normy:
	&Qdopady vyplývající ze zákona č. 279/2003 Sb., o výkonu zajištění majetku a věcí v trestním řízení a Usnesení vlády ČR, na jehož základě byly v průběhu roku 2004 převzaty do správy 63 areály hraničních přechodů z působnosti Generálního ředitelství cel (GŘC),
	&Qpřebírání pozemků od Agentury ochrany přírody a krajiny (AOPK) v souladu s ustanovením zákona č. 485/2004.

Hlavní úkoly lze rozdělit do následujících základních bodů podle jejich charakteru:
&Oposkytování odborných právních služeb při vystupování před soudy. Největší počet právních případů je řešen v souvislosti s majetkem. Řada nemovitostí, které Úřad ve svém majetku eviduje je stále ještě zatíženo dosud neukončenými restitučními a jinými soudními spory, nevyjasněností nabývacích titulů, věcnými břemeny, právními a věcnými překážkami; 
&Ohospodaření s majetkem  podle ust. §§ zákona č. 219/2000 Sb. (dopady ustanovení §§ 59, 60a) a 60c) - převody pozemků na bytová, výrobní či spotřební družstva, prodeje nemovitého majetku fyzickým nebo právnickým osobám na základě prováděných výběrových řízení, zařazování majetku        do privatizačních projektů, apod.);
&Opřevody pozemků, které jsou součástí zvláště chráněných území (§ 14 zákona č. 114/1992 Sb.) z Agentury ochrany přírody a krajiny na Úřad a  jejich další správa;
&Opřevody pozemků pod silnicemi II. a III. třídy a pod místními komunikacemi    ve prospěch krajů a obcí;
&Orealizace bezúplatných převodů a změn příslušnosti hospodařit s budovami    po okresních úřadech (OkÚ) na základě usnesení vlády ze dne 19. června 2002 č. 663, které Úřad, resp. stát, pro svoji činnost již nepotřebuje;
&Ospráva majetku podle zákona č. 279/2003 Sb., o výkonu zajištění majetku a věcí v trestním řízení;
&Ovypořádání příspěvku na individuální bytovou výstavbu v souladu s vyhláškou č. 136/1985 Sb. a případné vymáhání poskytnutého státního příspěvku           při nedodržení podmínek;
&Ospráva hraničních přechodů, které v roce 2004 byly postupně předávány Územním pracovištím (ÚP). Účetní hodnota předaného majetku je více než 3,5 mld. Kč;
&Oagenda  cenných papírů.

Úřad plní řadu dalších úkolů. Jedná se např. o:
	&Qpozemky v dobývacích prostorech, zejména vyjasňování evidenčního stavu nemovitostí vč. zaměření v terénu vzhledem k odlišným způsobům vymezení dobývacích polygonů a evidence majetkových vztahů k pozemkům;
	&Qmapování ekologických zátěží na spravovaném majetku, analýzy zátěží a jejich odstraňování;
	&Qspráva nástupnických účtů po OkÚ, identifikace částek na ně zasílaných a jejich převod do příjmů státního rozpočtu, popř. obcím (jedná se o sociální dávky, poplatky a pokuty v řízení správním);
	&Qčinnosti spojené s majetkem, který připadl ve prospěch státu z rozhodnutí soudu, a to buď o propadnutí věci nebo z tzv. odúmrtí;
	&Qpéče o majetek opuštěný nebo nalezený, a  nebo o majetek státu, se kterým nehospodaří žádná organizační složka státu;
	&Qproblematika majetku bez vlastníka. Jedná se zejména o nemovitosti             po zrušených organizacích, po privatizaci, kdy z nejrůznějších důvodů nebyla část majetku zařazena do privatizačních projektů a tzv. „neprošetřený majetek měst a obcí“.

&1Základní personální údaje

&TČlenění zaměstnanců podle věku a pohlaví
Věk; Muži; Ženy; Celkem; %
Do 20 let; 3; 11; 14; 0,67
21-30 let; 80; 199; 279; 13,32
31-40 let; 107; 362; 469; 22,40
41-50 let; 171; 388; 559; 26,70
51-60 let; 291; 421; 712; 34,00
61 let a více; 46; 15; 61; 2,91
Celkem; <<S>>; <<S>>; <<S>>; <<S>>

&TČlenění zaměstnanců podle vzdělání a pohlaví
Vzdělání; Muži; Ženy; Celkem; %
Základní; 30; 63; 93; 4,44
Vyučen; 164; 41; 205; 9,79
Střední odborné; 0; 0; 0; 0,00
Úplné střední; 14; 103; 117; 5,59
Střední odborné; 195; 824; 1019; 48,66
Vyšší odborné; 6; 11; 17; 0,81
Vysokoškolské; 289; 354; 643; 30,71
Celkem; <<S>>; <<S>>; <<S>>; <<S>>
 
&TTrvání pracovního a služebního poměru zaměstnanců
Doba trvání; Počet; %; 
Do 5 let; 1113; 53,15; 
Do 10 let; 283; 13,52; 
Do 15 let; 342; 16,33; 
Do 20 let; 135; 6,45; 
Nad 20 let; 221; 10,55; 
Celkem; <<S>>; <<S>>; 

&1Hospodaření s majetkem

K datu 31. 12. 2005 Úřad evidoval přes 470 tisíc kusů movitého a nemovitého majetku ve vlastnictví státu o celkové evidenční ceně ve výši 23,1 mld. Kč. Z toho v účetní evidenci (ÚE) vedl přes 463 tis. položek o celkové ceně 21,8 mld. Kč, zbytek byl veden v operativní evidenci (OE). Nemovitý majetek představoval přes 220 tis. položek, z toho pozemky tvoří téměř 216 tis. položek. V těchto počtech není uveden majetek zajištěný v trestním řízení podle zákona č. 279/2003 Sb., jeho počty a hodnota jsou však v tomto srovnání nepodstatné. 

Rozdělení majetku podle způsobu evidence (operativní evidence, majetek v účetnictví, majetek zajištěný v trestním řízení podle zákona č. 279/2003 Sb.) ukazuje graf.
<<GRAF1>>

Množství majetku v rozdělení podle jednotlivých Územních pracovišť Úřadu (vyjádřeno v počtu položek majetku), bez rozlišení podle způsobu evidence, je uveden v dalším grafu. Počty položek dávají dobrý celkový obraz, nicméně jsou pouze orientačním údajem, protože přibližně 40 % z nich představuje drobný movitý majetek, využívaný k vlastní činnosti Úřadu.

<<GRAF2>>

&2Nabývání majetku

Úřad má příslušnost hospodaření s majetkem České republiky, který nabývá průběžně do operativní evidence podle ZMS a Zákona, dále se zákonem určeným majetkem převzatým po okresních úřadech v souvislosti s jejich zrušením podle zákona č. 320/2002 Sb., s majetkem na silničních hraničních přechodech, který  na Úřad přešel v roce 2004 na základě usnesení vlády ze dne 13. ledna č. 56 a konečně s nemovitostmi, které na Úřad přešly ke dni 1. 1. 2005 podle zákona č. 485/2004 Sb. 

&3Nabývání ze zákona č. 219/2000 Sb., resp. zákona č. 201/2002 Sb.

Tato agenda přešla z okresních úřadů a z Ministerstva financí ČR (MF ČR) na Úřad dnem jeho vzniku. Jde o tzv. majetek v operativní evidenci nabývaný podle §§ 10, 11 ZMS. Nabývacím titulem může být rozhodnutí soudu, a to buď z rozhodnutí o propadnutí věci nebo tzv. odúmrtí, tj. nabytí majetku státem podle § 462 Občanského zákoníku. Dále to jsou přímá dědictví ve prospěch státu, ujmutí se majetku opuštěného nebo nalezeného nebo majetku státu, u kterého je zjištěno, že s ním žádná organizační složka státu nehospodaří. Charakteristickým znakem této agendy tohoto majetku je množství movitých položek převážně zanedbatelné ceny. 
U případů odúmrtí přechází do roku následujícího po roce, kdy byl spis založen, přibližně 90 % spisů, neboť dědické řízení je jen výjimečně uzavřeno v tomtéž roce, kdy bylo zahájeno. Teprve po pravomocném rozhodnutí soudu o dědictví dochází k realizaci majetku, která obnáší nakládání s věcmi movitými i nemovitými, s peněžními prostředky na bankovních účtech a vkladních knížkách, s finanční hotovostí, s cennými papíry a s pohledávkami, případně jinými hodnotami, například s majetkovými podíly v bytových družstvech. 
Z trestních řízení připadají Úřadu věci, které byly použity ke spáchání trestného činu. Dále Úřad přebírá ve velkém množství tzv. padělky, neboli zboží,        u něhož došlo při jeho nabízení k prodeji k porušení autorských práv. 
Dalším zdrojem nabývání majetku státem je majetek bez vlastníka. Jedná se zejména o nemovitý majetek státu, u kterého je doposud v katastru nemovitostí vedeno právo hospodaření na listu vlastnictví okresních úřadů či dokonce ještě národních výborů a o nemovitosti po organizacích a státních podnicích, které již zanikly a s uvedeným majetkem právně relevantně nenaložily, nebo se tento majetek nestal součástí privatizačního projektu. 
V průběhu roku 2005 přibylo přes 15.000 případů majetku převzatého v rámci dědického řízení, 3.100 případů majetku převzatého z trestního řízení a řádově obdobný počet souhrnně z ostatních právních titulů nabytí. 

&3Majetek nabytý zákonem č. 320/2002 Sb. (majetek po okresních úřadech)

Zákonem č. 320/2002 Sb. byl na Úřad převeden majetek v účetnictví, se kterým hospodařily okresní úřady (dále jen „OkÚ“) podle § 9 ZMS a nebyl převeden na obce nebo kraje. U nemovitého majetku šlo přibližně o 250 tisíc položek v účetní hodnotě asi 15 mld. Kč, movitý majetek byl evidován v hodnotě asi 2 mld. Kč, nehmotný majetek (software, práva, licence) v hodnotě přesahující 300 mil. Kč. Uváděná čísla se týkají evidenčních účetních hodnot. 

&3Majetek nabytý dle usnesení Vlády ČR č. 56/2003

Na základě usnesení vlády ze dne 13. ledna 2003 č. 56 převzal Úřad majetek na silničních hraničních přechodech (dále jen „HP“) od Generálního ředitelství cel (dále jen "GŘC"). Součástí předání byla i delimitace několika desítek dosavadních zaměstnanců orgánů celní správy a podílu finančních prostředků z GŘC na Úřad    pro rok 2004. 

&3Majetek nabytý dle zákona č. 485/2004 Sb.

Další majetek Úřad nabyl ze zákona č. 485/2004 Sb., podle kterého se dnem 1. 1. 2005 Úřadu převádí příslušnost hospodařit s pozemky nacházejícími se v současně zastavěných částech obcí ve zvláště chráněných územích, s nimiž ke dni 31. 12. 2004 hospodařila Agentura ochrany přírody a krajiny ČR (dále jen AOPK). K 31. 12. 2005 AOPK zpracovala a Úřadu předala 711 předávacích protokolů obsahujících celkem 5340 pozemků v 554 katastrálních územích v celkové účetní ceně téměř 200 mil. Kč a o celkové výměře přes 3 mil. m2. To představuje podle kvalifikovaného odhadu AOPK přibližně 70 % celkového počtu pozemků, na které se zákon č. 485/2004 Sb. vztahuje. 
Horizont převzetí všech pozemků tak spadá přibližně do druhého pololetí roku 2006. 

&2Nakládání s majetkem a jeho realizace

Úřad nakládá s majetkem v souladu se ZMS a jeho prováděcí vyhláškou č. 62/2001 Sb., o hospodaření organizačních složek státu a státních organizací          s majetkem státu. Nakládání s majetkem představuje jednak běžné hospodaření a údržbu, jednak tzv. realizaci, tedy převody ve prospěch jiných organizačních složek státu, dále kupní smlouvy a smlouvy o bezúplatném převodu ve prospěch fyzických a právnických osob, popřípadě dočasné nájmy nebo výpůjčky. Výkon povinností vlastníka při správě a údržbě majetku zahrnuje účast ve správních řízeních z titulu vlastnictví či z jiného zákonného důvodu. V krajním případě u majetku zcela nevyužitelného nastupuje z důvodu úspory finančních prostředků státního rozpočtu jeho fyzická likvidace.
Převodu majetku musí předcházet zejména dohledání nabývacích titulů státu, lustrace majetku (vyloučení restituce, privatizace atp.), nepotřebnost majetku          pro Úřad, zjištění zájmu ostatních organizačních složek státu a následně buď převod příslušnosti hospodaření, nebo častěji realizaci ve prospěch nestátních subjektů       za podmínek co nejvýhodnějších pro stát nebo i bezúplatně na kraje nebo obce. 

&3Majetek využívaný pro vlastní činnost 

Úřad využívá pro vlastní činnost zejména administrativní budovy s nezbytným vnitřním vybavením, dopravní prostředky a prostředky informační a komunikační techniky. Kritériem pro využívání tohoto majetku je zejména efektivita vynakládaných prostředků. Požadavek úspornosti vede mj. ke snaze postupně opustit administrativní budovy okresních úřadů náhradou za menší a pro provoz Úřadu přiměřenější objekty; v průběhu roku 2005 se těchto změn dislokace uskutečnilo několik. Hospodaření s tímto majetkem kompetenčně přísluší útvarům hospodářských správ a je tak odděleno od hospodaření s ostatními druhy majetku.

&3Majetek nepotřebný pro Úřad, s reálným výhledem realizace

Jde především o velký počet nemovitostí, s nimiž hospodařily bývalé OkÚ, a dále o majetek již získaný z vlastní činnosti. Tento majetek je postupně nabízen (po prověření zájmu jiných organizačních složek státu podle zákona) nestátním subjektům, zpravidla veřejným výběrovým řízením, v odůvodněných případech také přímým prodejem konkrétnímu zájemci.

&3Majetek převáděný osobám oprávněným ze zákona 

Na Úřad přešla po bývalých OkÚ dnem 1. 1. 2003 kromě jiného též příslušnost hospodaření k nemovitostem ve výpůjčce podle § 59 ZMS a k pozemkům státu podléhajících převodu podle §§ 60a a 60c ZMS (převody pozemků na bytová, výrobní a spotřební družstva) a podle § 14 zákona č. 290/2002 Sb. (převody pozemků na občanská sdružení působící v oblasti tělovýchovy a sportu).
Výpůjčky pozemků podle § 59 ZMS, jimiž bylo nahrazeno předchozí právo trvalého užívání, končí ze zákona dnem 31. 12. 2006. K 31. 12. 2005 evidovala ÚP Úřadu celkem 20.222 případy, z nichž zbývá realizovat, tj. smluvně dořešit 17.562 případů (87 %). 

Nejvýznamnější agendu převodů osobám oprávněným ze zákona představují převody pozemků pod družstevními bytovými domy a pozemků tvořících s nimi jeden funkční celek podle § 60a ZMS.
K 31. 12. 2005 Úřad evidoval 11.593 tyto případy (oprávněné osoby nemusí podávat žádosti, stát je naopak povinen převod uskutečnit. Za celý rok 2005 Úřad realizoval 1.117 případů, přičemž zaevidoval 620 nových.

Další poměrně složitou agendou jsou převody v režimu § 60c ZMS, týkající se  pozemků funkčně souvisejících s objekty výrobních a spotřebních družstev.
Úřad evidoval k 31. prosinci 2005 celkem 1.589 žádostí spotřebních a výrobních družstev s tím, že k realizaci jich zbývalo již jen 139, tedy již jen 9 % z celkového počtu. Smlouvy podle § 60c ZMS podléhají schválení ministerstvem financí.

Poslední agendou tohoto typu převodů je předávání pozemků podle § 14 ZMS na občanská sdružení působící v oblasti tělovýchovy a sportu. K 31. 12. 2005 evidoval Úřad celkem 1.470 případů, z nichž zbývá realizovat 190 případů (13 %).     V roce 2005 bylo přijato 49 nových žádostí a vyřízeno jich bylo celkem 102.

&3Péče o životní prostředí

V souvislosti s postupným přebíráním nemovitého majetku a jeho následnou realizací řeší Úřad ekologické zátěže, které by do budoucna mohly mít negativní vliv na zdraví obyvatel i životní prostředí. V roce 2005 provedl Úřad šetření všech nemovitostí, ke kterým má příslušnost hospodaření, za účelem zjištění objektů s ekologickou závadou nebo těch, kde je na výskyt ekologické závady podezření. Celkový počet objektů s reálnou nebo potenciální ekologickou zátěží, které ÚZSVM v současnosti eviduje, představuje asi 150 objektů, z toho 30 pozemků, ostatní jsou budovy a stavby. Zjištěných 150 objektů bylo rozčleněno z hlediska závažnosti ekologické zátěže a naléhavosti jejího odstranění do čtyř rizikových stupňů:               1. havarijní stav; 2. je třeba bezodkladně zahájit nápravná opatření; 3. lze předpokládat existenci ekologické závady a bude zadán ekologický audit;                  4. existence ekologické závady se nepředpokládá, přesto lze zadání ekologického auditu doporučit. Počty závad podle naléhavosti ukazuje graf.
<<GRAF3>>

Příkladem závažného a komplikovaného objektu je odval haldy Barré u Vinařic         na Kladensku, která se rozkládá na ploše 2,2 hektarů. Tento majetek představuje problém pro životní prostředí od svého vzniku v první čtvrtině minulého století a       na Úřad přešel ke dni 1. 1. 2003 po bývalém OkÚ Kladno. Dalšími závažnými závadami jsou pozemky v bývalých kasárnách, kde byly zpracovány ekologické audity s odhadem předpokládaných nákladů 6 mil. Kč na odstranění kontaminace ropnými látkami. Z pohledu ochrany životního prostředí jsou nejčastějším problémem Úřadu  černé skládky domovního odpadu, které byly likvidovány v průběhu celého roku 2005. Jen odstranění největší černé skládky v obci Málkov na Berounsku si vyžádalo náklady převyšující 2 mil. Kč.

&3Další specifické skupiny majetku

&4Majetek v evidenci státních nemovitých kulturních památek
Z hlediska počtu nemovitých kulturních památek (dále jen „KP“) jde o málo početnou skupinu, představující necelé 0,2 procenta všech nemovitostí, ke kterým má Úřad příslušnost hospodaření. Vzhledem k charakteru KP jde o významné,         na údržbu a zajištění chodu náročné nemovitosti, mezi kterými jsou převážně regionálně nebo místně známé zámky, hrady,  kláštery, kostely, kaple a další památkově chráněné objekty zapsané na seznamech kulturních památek a národních kulturních památek. Značná část tohoto majetku je navíc blokována nedořešenou restitucí církevních právnických osob, která ovšem dopadá na všechny skupiny majetku, s nímž Úřad hospodaří.

Při nakládání s tímto majetkem státu musí Úřad postupovat nejen podle příslušných ustanovení ZMS a jeho prováděcí vyhlášky MF č. 62/2001 Sb., ale navíc také podle § 13 zákona č. 20/1987 Sb., o státní památkové péči, v platném znění. Podle těchto zákonných norem jsou příslušné památkově chráněné objekty pro Úřad majetkem nepotřebným. Úřad je nabízí ministerstvu kultury; pokud ministerstvo o příslušnou památku neprojeví zájem, nabídne ji Úřad dalším organizačním složkám státu a poté přednostně místním samosprávným celkům. Závěrečný souhlas k převodu opět dává ministerstvo kultury formou schvalovací doložky.

&4Silnice a pozemky pod silnicemi
Úřad se zásadně snaží sjednocovat vlastnictví pozemku a stavby pozemní komunikace, na pozemku umístěné. Pozemky pod dálnicemi a silnicemi I. třídy jsou tedy převáděny na státní příspěvkovou organizaci Ředitelství silnic a dálnic ČR, pozemky pod komunikacemi nižších tříd pak na kraje a obce. 

&4Pozemky v dobývacích prostorech
Podle zákona č. 150/2003 Sb. subjekt, kterému byl podle dosavadních právních předpisů stanoven dobývací prostor, nacházející se na pozemku                ve vlastnictví státu, má právo na přednostní uzavření kupní nebo nájemní smlouvy    na tento pozemek. Jedinou podmínkou převodu byla včasně podaná žádost.

&4Cenné papíry
Jedná se zejména o majetek získaný do operativní evidence z odúmrtí (zejména jako pozůstatky z kupónové privatizace). Ten je realizován v souladu s ustanovením § 18 odst. 9 vyhl. MF č. 62/2001 Sb., tj. převodem na Českou konsolidační agenturu. Pokud tento majetek přejde do účetnictví, je realizován na základě rozhodnutí Vlády ČR ve smyslu příslušných předpisů.

&2Majetek se specifickými režimy nakládání

&3Administrativní budovy po okresních úřadech

Využití administrativních budov po okresních úřadech bylo důležitou podmínkou pro zajištění činnosti veřejné správy po 1. 1. 2003. Zásady dislokace organizačních složek státu a územních samosprávných celků, na něž byly přeneseny působnosti   po zaniklých okresních úřadech, jakož i využití předmětných objektů po 1. 1. 2007 stanoví usnesení vlády ze dne 19. června 2002 č. 663, v platném znění. Změny dislokace v těchto budovách či majetkové změny lze uskutečnit pouze se souhlasem vlády po předchozím projednání ve Vládní dislokační komisi. Tím není dotčen postup podle ZMS. V této agendě Úřad zároveň v řadě případů plní i funkci správce objektů včetně zajišťování služeb pro organizační složky státu a územní samosprávné celky.
Ke dni 31. 12. 2005 již bylo Vládní dislokační komisí schváleno k bezúplatnému převodu na obce celkem 65 budov (včetně objektů a pozemků tvořících s nimi jeden funkční celek); z nich 57 již schválila vláda ČR. 

&3Silniční hraniční přechody
Na základě usnesení vlády ze dne 13. ledna 2003 č. 56 převzal Úřad                      od Generálního ředitelství cel (dále jen „GŘC“) v roce 2004 nemovitý majetek na 63 silničních hraničních přechodech (dále jen „HP“) v celkové hodnotě přibližně           3,5 mld. Kč, v  červenci 2005 pak ještě nově postavený HP Orlické Záhoří v účetní hodnotě 10 mil. Kč. Na konci roku 2005 měl tedy Úřad příslušnost hospodaření k nemovitému majetku na 64 HP.

&3Majetek v privatizaci podle zákona č. 92/1991 Sb.

Dnem vzniku Úřadu přešel do jeho příslušnosti hospodařit majetek zaniklých regionálně zřízených organizací a okresních úřadů, který byl zařazen do privatizace podle zákona č. 92/1991 Sb. V případech, kdy do ukončení činnosti okresních úřadů nebyly zpracovány nebo dokončeny zakladatelské privatizační projekty (dále jen „ZPP“), připravuje je Úřad v souladu s příslušným metodickým pokynem MF ČR.

&3Pohledávky ze státních příspěvků na IBV 

Specifickou součástí majetku, který Úřad převzal podle zákona č. 320/2002 Sb., je sledování plnění podmínek poskytnutí příspěvků na individuální bytovou výstavbu, protože při jejich nesplnění vzniká státu pohledávka za stavebníkem, k jejíž správě je Úřad příslušný.
Příspěvky na individuální bytovou výstavbu poskytoval stát od 1. ledna 1986 na základě vyhlášky č. 136/1985 Sb., o finanční, úvěrové a jiné pomoci družstevní a individuální bytové výstavbě a modernizaci rodinných domků ve vlastnictví (dále jen „vyhláška“).
K 31. 12. 2005 byl Úřad příslušný hospodařit s celkem 66.233 smlouvami o IBV, na základě kterých byly poskytnuty občanům – stavebníkům státní finanční příspěvky v celkové výši přes 5 miliard Kč. K 31. 12. 2005 bylo ukončeno celkem 38.815 smluv o IBV představujících státní příspěvek poskytnutý v celkové výši přes 3 miliardy Kč. Úřadu tak k 31. 12. 2005 zbývalo nadále průběžně sledovat plnění 23.052 smluv představujících státní příspěvky ve výši téměř 1,7 miliardy Kč.

Smluv, kde byly porušeny smluvní podmínky, a ze kterých tak vznikla státu pohledávka, bylo k datu 31. 12. 2005 celkem 4.366 s poskytnutými finančními příspěvky v souhrnné výši asi 360 milionu Kč. 

&3Majetek zajištěný podle zákona č. 279/2003 Sb. 

Od 1. 1. 2004, kdy se stal účinným zákon č. 279/2003 Sb., o výkonu zajištění majetku a věcí v trestním řízení, pověřují státní zástupci a soudci Úřad správou majetku a věcí zajištěných v přípravném trestním řízení podle §§ 47, 347 a 384 trestního řádu. Správa majetku je Úřadem prováděna po předchozím pověření soudcem nebo státním zástupcem. Podle § 5 tohoto zákona dále Úřadu přísluší obecný dohled nad nakládáním s tímto majetkem. Vzhledem k povaze způsobu odejmutí věci, kdy se nejedná o majetek státu, je tento orgány činnými v trestním řízení pouze zajištěn, a poté Úřadem řádně spravován. Do doby existence pravomocného rozsudku o uložení trestu propadnutí majetku, nebo vydání věci poškozenému k uspokojení jeho nároku, nebo rozhodnutí o odevzdání věcí a majetku na základě žádosti orgánu cizího státu je stále majitelem majetku obviněný.
Za účinnosti zákona č. 279/2003 Sb., byl Úřad v 39 případech soudem nebo státním zástupcem pověřen správou zajištěného movitého i nemovitého majetku v celkové hodnotě téměř 135 mil. Kč. 
Dalším druhem zajištěného majetku, který Úřad spravuje v rámci svých kompetencí na základě pověření soudu resp. státního zástupce, jsou pohledávky obviněných za dalšími subjekty. Jedná se o deset směnek v nominální hodnotě      cca 65 mil. Kč a dvě jiné pohledávky v hodnotě 5,5 mil. Kč. U tohoto druhu majetku Úřad formou soudních žalob vymáhá peněžitá plnění od dlužníků. Soudy již ve čtyřech případech vydaly směnečný platební příkaz.

&4Pohledávky

Pohledávky (skupina účtů 31) vykazují zůstatek k  31. 12. 2005 hodnotu 589.257 tis. Kč, z toho pohledávky za rozpočtové příjmy (SU 315) činí               529.619 tis. Kč. Zbývající hodnotu představují  poskytnuté provozní zálohy a ostatní příjmy.
V průběhu roku 2005 byly vykázány nové pohledávky ve výši 950.687 tis. Kč a uhrazeny byly pohledávky ve výši 801.308 tis. Kč, což představuje meziroční nárůst evidovaných neuhrazených celkových pohledávek ve výši  149.379 tis. Kč. 
Z pohledávek za rozpočtové příjmy vykazují meziroční nárůst:

pohledávky z majetku v účetnictví ve výši 133 mil. Kč, z toho byl vykázán nárůst pohledávek zejména za prodeje staveb 40 mil. Kč, za náhrady škod 39 mil. Kč,    za nájmy pozemků 9 mil. Kč, za nájmy nebytových prostor 8 mil. Kč a za ostatní příjmy 160 mil. Kč; úbytek pohledávek byl vykázán zejména za prodeje pozemků 12 mil. Kč a u pohledávek převzatých po OkÚ ve výši 9 mil. Kč,
pohledávky z majetku v operativní evidenci ve výši 17 mil. Kč, z toho byl vykázán nárůst pohledávek zejména za  prodej majetkových podílů 11 mil. Kč, za nájmy nebytových prostor 2 mil. Kč a za ostatní příjmy 7 mil. Kč; úbytek pohledávek byl vykázán zejména za prodej nebytových prostor 3 mil. Kč a za nájmy z bytů           1 mil. Kč.

&1Financování 

&2PŘÍJMY

Stanovené směrné číslo roku 2005  bylo rozpisem ukazatelů schváleného rozpočtu stanoveno v objemu 162 946 tis. Kč. Tento ukazatel nebyl v průběhu roku dále upravován.

Skutečnost příjmů roku 2005 celkem činila 576 848 tis. Kč, což představuje plnění  354%  v poměru k závaznému ukazateli rozpočtu příjmů. „Čisté“ příjmy z činnosti Úřadu činily 519 893 tis. Kč, tj. plnění ve výši 319% schváleného objemu.

Největší objem příjmů Úřadu je tvořen kapitálovými příjmy z realizovaných prodejů majetku v sumě 195 151 tis. Kč. Druhou nejvyšší příjmovou položkou jsou příjmy z pronájmů majetku  v objemu 162 331  tis. Kč.
Další významnou část příjmů tvoří ostatní nedaňové příjmy  ve výši   145 376 tis. Kč. Tato částka je tvořena např. přijatými pojistnými náhradami, vracením přeplatků záloh na energie, splátkami půjček poskytnutých bývalými OkÚ. 

Úřad nemá žádné daňové příjmy a nehospodaří se žádnými přijatými dotacemi.

&2VÝDAJE

Celkové výdaje Úřadu pro rok 2005 byly rozpisem schváleného rozpočtu stanoveny v objemu 1 573 520 tis. Kč. 

Konečný upravený rozpočet celkových výdajů Úřadu činil v loňském roce        1 690 851 tis. Kč, skutečné plnění 1 783 580 tis. Kč. Rozdíl mezi skutečností a nižším upraveným rozpočtem v objemu 92 729 tis. Kč představují použité prostředky rezervního fondu zapojené v roce 2005 do financování výdajů.

Úpravy rozpočtu výdajů Úřadu vyplývaly zejména z posílení prostředků programového financování ze zdrojů kapitoly VPS na nákup budovy sídla ÚP Brno a                 na posílení podprogramu ICT. Dalším rozpočtovým opatřením v působnosti Ministerstva financí ČR byla delimitace mzdových a souvisejících prostředků ve prospěch Národního památkového ústavu.

&3Čerpání mzdových a souvisejících výdajů

V roce 2005 se vyvíjela zaměstnanost, platová politika a čerpání mzdových prostředků  a prostředků na ostatní platby za provedenou práci v souladu se závazným ukazatelem rozpočtu daným MF.

&3Zaměstnanost

K 31. 12. 2005 bylo v Úřadu dosaženo úrovně 2 045 průměrného přepočteného evidenčního počtu zaměstnanců. Tento rozpočet nebyl naplněn o 339 osob.

Rovněž v roce 2005 pokračovalo zkvalitňování stavu zaměstnanců v rozhodujících odbornostech včetně právních zástupců tak, aby docházelo                k  efektivní funkční výkonnosti v celém rozsahu působnosti Úřadu.
Celkovou vyrovnanou fluktuaci zaměstnanců v průběhu r. 2005 nejlépe vyjadřuje skutečnost v ukazateli průměrného přepočteného evidenčního počtu zaměstnanců, kdy se tento ukazatel nepatrně zvýšil z úrovně 2 043 zaměstnanců      v  r. 2004 na úroveň 2 045 zaměstnanců v r. 2005.

&3Platová politika

K 31. 12. 2005 bylo vyčerpáno 560 816,24 tis. Kč na platy zaměstnanců, což představuje 89,75 % z celkového upraveného rozpočtu na platy 624 867,00 tis. Kč.
Průměrný měsíční plat dosáhl výše 22 853,-- Kč.

Z rozpočtu 17 096 tis. Kč na ostatní platby za provedenou práci bylo v roce 2005 čerpáno celkem  5 990,05 tis. Kč,  což představuje 35,04 %. Z této celkové výše čerpání bylo   3  344,50 tis. Kč vynaloženo na dohody konané mimo pracovní poměr na realizaci speciálních a odborných prací zajišťovaných externími pracovníky. Dále pokračovaly výplaty odstupného pro zaměstnance ze zůstatku hromadného propouštění (dlouhodobě nemocní, ZPS apod.) a na řešení organizačních změn, na které bylo vynaloženo 2 645,54 tis. Kč. Čerpání prostředků na OPPP bylo  v roce 2005 rovněž rovnoměrné.

&3Zákonné pojistné

Čerpání prostředků na pojistné bylo v závislosti na skutečném čerpání prostředků  na platy, případně na ostatní osobní výdaje. 

&3Ostatní běžné výdaje (bez výdajů programového financování)

Schválený rozpočet 2005 činil v oblasti ostatních běžných výdajů (tedy mimo běžné výdaje programového financování) 473 999 tis. Kč. Konečný upravený rozpočet roku 2005 činil 304 892 tis. Kč, disponibilní výše ostatních běžných výdajů po zapojení zdrojů rezervního fondu  byla celkem  358 392 tis. Kč. Skutečné čerpání ve výši  353 923 tis. Kč představovalo 98 % disponibilního objemu (a 116 % ukazatele upraveného rozpočtu).

Čerpání výdajů v rozpočtovém období roku 2005 vykazuje v rámci roku mírnou nerovnoměrnost u jednotlivých výdajových položek. U seskupení položek 515 jsou důvodem nerovnoměrnosti čerpání  zejména platby záloh na energie a termíny jejich zúčtování a rovněž tak i kompenzace od nájemců. Čerpání ostatních běžných výdajů bylo za první čtvrtletí na úrovni 20 %, v pololetí na úrovni 45 % a za třetí čtvrtletí na úrovni 66 % upraveného rozpočtu vč. zapojených mimorozpočtových zdrojů. 

&3Prostředky programového financování

Pro rok 2005 byly prostředky programového financování schváleny v celkové výši 219 705 tis. Kč, v tom běžné výdaje  143 655 tis. Kč, kapitálové výdaje             76 050 tis. Kč. Konečný upravený rozpočet (bez použití prostředků rezervního fondu, tj. úspor z roku 2004) činil 506 812 tis. Kč včetně navýšení o prostředky rozpisové rezervy ve výši 27 486 tis. Kč a posílení ze zdrojů ostatních běžných výdajů ve výši 141 621 tis. Kč ve prospěch podprogramu ICT. Další úpravou bylo navýšení              o  49 000 tis. Kč ze zdrojů VPS s určením na nákup PC, upgrade IS Fenix a úhradu       6 000 tis. Kč ve prospěch kapitoly Ministerstva informatiky ČR za provoz sítě WAN. Podprogram reprodukce majetku byl navýšen o 75 000 tis. Kč na nákup sídla Územního pracoviště Brno, rovněž ze zdrojů VPS.

Skutečné čerpání ve výši 346 470  tis. Kč zahrnuje 182 721 tis. Kč investičních a 163 749  tis. Kč běžných výdajů obou podprogramů (ICT a reprodukce majetku).

Prostředky programového financování jsou obsahem programu reg. č. 212310, který je součástí rozpočtu kapitoly 312 MF. V loňském roce byly dále  prostředky ISPROFIN rozděleny původně do třech,  později do dvou podprogramů:
	&Qpodprogram 212311 Pořízení, obnova a provozování ICT, je členěn do pěti akcí. Nákupy i provoz ICT jsou pro všechna pracoviště Úřadu zajišťovány a financovány centrálně, 
	&Q podprogram 212312 Reprodukce majetku ve správě Úřadu – prostředky jsou  určeny především na opravy rekonstrukce stávajících sídel pracovišť Úřadu a dalších objektů v jeho správě. Cílem je odstranění stavební zanedbanosti objektů vč. úprav vnitřních prostor, rekonstrukcí vnitřních instalací  apod., dále  vybavení pracovišť technikou, stroji a zařízeními na potřebné úrovni a  odstranění havarijních stavů zařízení a budov.

&4K jednotlivým podprogramům dále uvádíme: 

V období roku 2005 v rámci podprogramu 212311 - Pořízení, obnova a provozování ICT pokračovalo financování v rámci stanovených pěti akcí. Cílem těchto akcí je, ve shodě s odsouhlasenou Informační politikou Úřadu, realizovat  opatření  za účelem podpory činností, které Úřad ze zákona musí vykonávat.  Konkrétně jde o zabezpečení výpočetní a komunikační technikou, pořízení softwarového vybavení, provoz ekonomických informačních systémů Fenix a Vema, dokončení a provoz informačního systému o majetku státu a spisové služby, provoz sítí LAN a sítě WAN.

Podprogram 212312 - Reprodukce  majetku ve správě Úřadu - v první řadě sleduje reprodukci a obnovu majetku nutného pro vlastní činnost Úřadu, a dále  udržování majetku státu, který je podle různých legislativních norem Úřadu svěřen    do péče. Kromě oprav a údržby majetku včetně údržby drobného majetku se jednalo zejména o financování rekonstrukce budovy odbor Odloučené pracoviště (OP) Cheb, OP Jeseník, provedení energetických auditů. 

&1Rezervní fond – přehled úspor

Z předchozích údajů k jednotlivým oblastem skutečných výdajů roku 2005 v porovnání s jejich disponibilní výší vyplývá i výše úspor, které byly v souladu s ustanoveními § 47 zákona o rozpočtových pravidlech převedeny do rezervního fondu Úřadu.

Za oblast ostatních běžných výdajů se jednalo o minimální úspory ve výši       3 185 tis. Kč celkem.

Úspora mzdových a souvisejících výdajů (povinného pojistného) dosáhla celkového objemu 101 234 tis. Kč. Stejně jako v roce 2004 je důvodem úspory neobsazenost plánovaného počtu zaměstnanců.

Nedočerpané prostředky programového financování, ať již investičního či neinvestičního charakteru, nejsou úsporami v pravém slova smyslu. Jedná se            o převod účelově určených výdajů z roku 2005 do výdajů roku 2006 prostřednictvím rezervního fondu tak, jak je stanoveno v zákoně o rozpočtových pravidlech. V roce 2005 se převedlo do rezervního fondu celkem 200 877,66 tis. Kč.

&RÚřad pro zastupování státu ve věcech majetkových (dále jen „Úřad“) byl zřízen ke dni 1. 7. 2002 zákonem č. 201/2002 Sb., o Úřadu pro zastupování státu ve věcech majetkových (dále jen „Zákon“), jako organizační složka státu.

Úřad pro zastupování státu ve věcech majetkových
Rašínovo nábřeží 42,  128 00  Praha 2
IČ: 69797111
Tel.: 224 776 111
e-mail: podatelna@uzsvm.cz
internetová adresa: www.uzsvm.cz 

poštovní adresa:
Úřad pro zastupování státu ve věcech majetkových, Rašínovo nábřeží 42, 128 00  Praha 2